<s 4 i pdf>
Cancelliraad og Borgermester Meyers 

Samlinger og Betragtninger
       med et Tillæg 

        angaaende

Den Engelske Flodes Andfald 
        paa Bergen A.:1665

Forfattet udi Aaret 1774

<s 5 i pdf>
Anledning (s1)

Fra begyndelsen av havde jeg bestemt 
dette til at blive indlemmet udi mine 
Samlinger til Bergens Beskrivelse, men 
da en viss høi Velynder merkede at jeg 
havde noget meere angaaende den Engelske 
Flodes Anfald paa Bergen udi Aaret 1665, end 
det som til denne Tid udi det Danske Sprog 
ved Trykk var bekiendtgiort, blev mig 
paalagt, ved Leilighed at forfatte dette 
for sig selv. Jeg havde tilforen givet 
ham en kort Efterretning om det jeg 
havde: Han holdt for at man derved 

<s 6 i pdf>
Anledning (s2)

ei alleene kunde Oplyse et og andet av det 
der henhører til Kong Friderich den Tredies 
Historie, men endog derav tage nye Vaa-
ben imod endeel av de engelske Skriben-
tere der paa en ligesaa nærgaaende 
som uvigtig og ugrundet Maade haver 
beskrevet denne ypperlige og fortræffe-
lige Konges forhold ved forbemeldte Til-
dragelighed. Dette lovede jeg, men 
en Mangfoldighed av Embeds Forretnin-
ger og andre indfaldende Forhindringer 
sadte længe mit Løvtes opfyldelse tilba-
ge, indtil jeg omsider fik nogen Mellom-
stunder: disse har jeg anvendt til 
dette nærværende Arbeide.

Det første som derudi forekommer, 
er Hr Thomas Gilbertsen Thamsons Efter-
retning: Denne Mand var Sognepræst
til Sanct Jørgens Hospitals Kierke her udi 

Anledning (s3)

Bergen, hvortil han blev beskikket udi Aaret 
1654 og betienede samme Embede til hans 
dødelige fraskildelse som indfaldt udi Aa-
ret 1672: han havde en besynderlig Adgang
til Slottet og betiente adskillige  av Slot-
tets Folk udi deres Saligheds Sag i den 
Tid der ingen Slotspræst var beskikket 
/: hvilket Embede havde været Vacant fra
1569 til 1666 :/ hvorfor han ofte i slige 
Forretninger maatte opholde sig der: Det-
te skeede og i de samme Tider da den 
engelske Flode ankom her paa Reden 
og imedens Angræbet gik for sig, hvorfor 
han og, frem for mange Andre var i-
stand til at meddeele en tydelig, om-
stændelig og udførlig Efterretning om alt 
det som ved denne Tildragelighed fore-
faldt, da det ikke feilede ham paa noget 
av det der kunde tiene til Oplysning
og en fuldstændig Efterretning.

<s 7 i pdf>
Anledning (s4)

Han har forfattet samme paa Vers: 
Sandt nok at de langt fra ikke kan tiene 
til noget Mønster for den danske Skiældre-
konst, men jeg troer dog, at de kunde 
kaldes temmelig Gode i den Tid de bleve 
forfattede, og, man kan endnu uden 
kiedsommelighed læse dem: Ja, naar 
man læser dem i hensigt til den Histori-
ske Sandhed og Oplysning, kan man 
virkelig læse dem med Nytte og Fornøyel-
se: i det ringeste er mig ikke forekom-
met nogen meere fuldstændigt og efter-
retligt om denne vigtige Tildragelig-
hed.
Han havde en besynderlig Fortrolighed 
og Godhed til og for hans Medtiener Hr 
Robert Feif; /: som og efter hans Fraskil-
lelse succederede ham udi Embedet som 
Sognepræst :/ han overleverede sit Manu-

Anledning (s5)

script til Hr Feif, udi hvis eye det i lang 
Tid var, men efter Hr Feifs død blev hans 
Søn Herman Henrich Feif eyer derav,
som ligeledes havde det i forvaring, indtil 
jeg kom i Ægteskab med velbemeldte Hr 
Robert Feifs Datterdatter: Da nu 
Herm: Henr: Feif mærkede at jeg sam
lede paa alt hvad der kunde henhøre 
til en historisk Beskrivelse over Ber-
gen, fik jeg først Manuscriptet til 
Laans, hvorav jeg udskrev en Gienpart;
Og derefter fik jeg endog Originalen selv 
overladt, hvilken dog udi Branden 1756 
tilligemed mangfoldige andre Ting blev 
forkommet, da mit Huus samme Tid 
blev lagt i Aske. Branden tog sin 
begyndelse udi mit Naboelav, og tog 
en saa hastig og grum Overhaand, at 
der ikke var nogen Tid tilovers for

<s 8 i pdf>
Anledning (s6)

mig at rædde hverken dette eller meere; 
Iblandt de Ting jeg ræddede var min 
Gienpart av Hr Gilbertsens forbemeldte 
Efterretning: denne havde jeg tilligemed 
andre Sager som hørte til mine Samlinger 
for haanden, saaledes at jeg udi mine 
Mellomstunder kunde arbeide derpaa, 
hvorfor den og, midt udi den Forvirrelse 
som en saa nær overhængende  og uund-
gaaelig Ulykke fører med sig, saa 
meget snarere faldt mig i Øyene til-
ligemed det øvrige der paa et stæd 
var henlagt, disse Samlinger angaaen-
de, hvilke jeg i en hast ragede sam-
men og frelste fra Undergang; Men 
da Originalen tilligemed adskillige 
andre Ting av det der vedkom Efterret-
ningerne om Bergen, var forvaret udi 
et andet Værelse hvor jeg hværken fik 
Tid eller Leilighed at komme, blev alt

Anledning (s7)

dette med meere, mig ved Branden berø-
ved; Imidlertid forsikrer jeg, at Gien-
parten rigtig og nøiagtig stemmer over-
reens med Originalen: Og i hvor flittig 
jeg end har samlet, er mig dog ikke fore-
kommen fleere Exemplarer derav; Ja 
jeg har end ikke ved nøiagtig Efter-
spørsel kundet mærke, at det er fore-
kommet  Andre end de faae der har 
læst det hos Herman Henrich Feif 
førend det kom til mig, hvorfor det 
og er saa meget meere rart; følgelig 
og saameget meere værd at bevare fra 
den endelige Forglemmelse og under-
gang; Dette maae være nok herom.

Vil man giøre en Sammenligning 
mellom det som hr Gilbertsens og An-
dres Efterretninger indbefatter, da

<s 9 i pdf>
Anledning (s8)

falder Forskiællen tydeligt i Øyene. Seer 
man først til Mag Edvardsen, efter 
den Gienpart av Edvardsens Manuscript 
som mig er falden i hænde, da bliver den 
Efterretning han derom haver meddelt Os, 
gandske ufuldkommen og uefterretlig; 
hvilket er saa meget meere at undres 
over, som han, uden tvil just paa den Tid 
haver opholdt sig i Bergen, efterdi man 
finder at han Tid efter anden baade haver 
været Første Lexiehører og siden Anden 
Lexiehører ved Bergens Cathedral Skole, 
førend han blev Conrector: og at han som 
Conrector udi Aaret 1674 forfattede den 
Beskrivelse over Bergen som vi end-
nu haver i Manuscript; Men maa-
ske han har havt kundskab om Hr Gil-
bertsens Efterretning og ventet at sam-
me skulle ved Trykken bleven bekiendt-
giordt, hvorfor han heller ikke for sin

Anledning (s9)

Deel har villet være meere udførlig.

Seer man dernæst til den Tydske Re-
lation som jeg har uddraget av en Pro-
tocolle der henhørte til det her i Bergen 
værende Hansestædske Archiv, da bliver 
samme i adskillige Ting meget meere 
oplyslig end det jeg haver fundet udi den
forbemeldte Gienpart av Edvardsen, men 
kan dog paa ingen Maade sættes i Lig-
hed med Hr Gilbertsen, skiønt det dog 
udi et og andet bestyrker det som Gil-
bertsen har berettet.

Betragter man endelig Schultzens 
Efterretninger, anført udi hans Ostin-
diske Reisebeskrivelse  udgivet paa Tydsk 
og trykt i Amsterdam 1676; Og man 
holder denne imod Hr Gilbertsen, da 
kan man sige, at begge, hver paa sin 
Maade ere baade oplyslige og udførlige:  

<s 10 i pdf>
Anledning (s10)

Begge ere indrettede i Form av Diari
er (dagbøker). Hr Gilbertsen begynder fra 6 Julii 
1665 da de Hollandske eller Nederlandske 
Kiøbmænds Skibe allerførst begyndte at 
søge herind. Schultzen begynder saa 
at sige, ikke førend den paafølgende 8de 
Augusti da de 10 Hollandske Retour Ski-
be fra Ostindien salverede (reddet) sig her: der-
imod continuerer han til den 30 Augusti, 
da Gilbertsens Efterretninger ikke gaar 
længere end til den 13de i samme Maa-
ned, undtagen at han til Slutning mel-
der, at der strax blev arbeidet paa 
Voldene for endnu at sætte dem i bedre 
Tilstand end de vare før, saavel som 
og at man efterhaanden saae at ind-
komme fleere Soldater til Besætnin-
gens Forstærkelse. Schultzen siger 
at der med saadan Iver blev arbeidet 
paa Fæstningsværkerne, at vi alleene

Anledning (s11)

alle rundtomkring boende Bønder bleve Til-
kaldede for at arbeide derpaa, men end-
og at Indbyggerne med deres Koner og 
Børn lagde Haand paa Værket med o: s : v:

At jeg har anført den Tydske Relati-
on lige efter Originalen, uden at til-
føye nogen Oversættelse derav, det er skeed 
med Overlæg: Og ligesaa med det som fin-
des hos Sir David Hume (Britisk filosof og historiker 1711-1776; ”The History of England”)
Hvad mine, over denne Tildragelighed 
forfattede Betragtninger angaar, da har 
jeg ihenseende til de engelske Skribentere og 
andre som blindt hen haver fulgt dem, be-
nyttet mig av de rette Kilder, nemlig de 
Kongelige Rescripter og Befalinger, for 
saavidt som kan henføres og have nogen 
Sammenheng med denne Tildragelighed; 
hvorav alle Skumlere (baktalere) kan blive overbe-
viiste om deres Feiltagelse betreffende 

<s 11 i pdf>
Anledning (s12)

det som de ligesaa Frækt som Formasteligt 
haver udspredet om Kong Friderich den 
Tredies Forhold i disse Omstændigheder: 
Jeg har derunder beraabt mig paa Hr Gil-
bertsen, som den der saa Omstændelig 
og nøiagtig har beskrevet Os den heele 
Procedure imellom de Høistcommenderen-
de paa Bergenhus Slot og Fæstning, paa 
den ene, og den engelske Vice Admiral 
Tydeman paa den anden Side: Naar 
nu hertil kommer Schultzen for saavidt 
de begge derudi stemmer overeens, da kan 
der vel ikke findes noget meere ugrun-
det og uvigtigt end det som Sir Hume 
og Andre for ham haver udspredet angaaen-
de Kong Friderichs Forhold ved denne 
Tildragelighed.

Den Tilbøyelighed som findes hos Schult-
zen til at giøre alt formeget  av sine Lands-
mænd og alt for lidet av de Norskes Defension

Anledning (s13)

i og under Angrebet, har jeg holdt fornøden 
ved denne Leilighed at prøve og undersøge:

Vil man holde Hr Gilbertsen imod ham, 
da bliver man strax ferdig med det ret-
teste, det vigtigste og sandeste: og det 
saa meget meere, da man finder at 
Schultzen endog i denne Deel haver mod-
sagt sig selv, naar man holder det ene 
i mod det andet av hans egne Efterret-
ninger.
 
At jeg stædse skriver Gilbertsen og 
ikke Thamson, er av den Aarsage, 
at han ei alleene er bleven bekiendt un-
der det første end sidste Navn, men 
han endog gemeenlig selv skrev sig Gilbertsen 
og ikke meere.

Hvad den Forskiæl angaar som findes 
ihendseende til Dagen paa hvilken Angrebet 
skiede, da Hr Gilbertsen og Schultzen

<s 12 i pdf>
Anledning (s14)

sætter den 12 Augusti, men den Tydske Re-
lation saavelsom Edvardsen sætter den 2: 
Augusti, da bliver det efter mine Tanker 
ikke andet end den Forskiæl der var i mel-
lom Nye og Gammel Stiil. Derimod 
sætter Baron Holberg udi hans Berg: Beskr: 
pag: 22 den 13 Augusti, hvilket ogsaa findes 
baade udi hans Danem: og Norges Beskr: pag 
427 og udi hans Dannem. Rig: Hist: 3 To-
me trykt 1754, pag; 614. ( Forskjellen på 11 dager er mellom den Julianske og den Gregorianske kalender. I Danmark /Norge ble den Gregorianske kalender som kjent først innført i år 1700, mens Nederlandene benyttet denne tidsregningen i 1665.)

Bergen                                                     Meyer
Den 6. October A 1774.          
                     
                                                    #

Hvad Tillægget er angaaende, da har 
jeg derudi først beskrevet en Hollandsk 
Sølv Medallie som i anledning av denne

Anledning (s 15)  

Tildragelighed er udkommen: Jeg har 
og tillige anført Opskrivten derav,tilli-
gemeed en Oversættelse; Dernæst har 
jeg beskrevet de Mindesmærker som vi 
endnu har tilbage om de Engelskes An-
fald; # Men da alt saadant paa sit 
stæd findes samlet udi mit Tillæg, 
vil jeg her ikke melde videre derom.  

Bergen                                   Meyer
den 6te October A. 1774.       

# Endelig findes ogsaa nogle faae Anmærk-
ninger og Betragtninger over det som 
Biskop Burnet angaaende denne Til-
Dragelighed ligesaa ugrundet som uvig-
Tig haver sammensmurt. (Gilbert Burnet 1643-1715, Archbishop of Salisbury og historiker; The History of the Reign of King Charles II) 
                                       #  

<s13 i pdf>
                                 Indholden

1.	hr Thomas Gilbertsen Thamsons
           beskrivelse over den engelske 
           Flodes Angreb paa Bergen.
           A: 1665………fra Pag 1. til 80.

2.	Magister Edvardsens Efterret-
Tning om de Engelskes Angreb
Paa Bergen A: 1665….81…..87.

3.	Relation der Englishen Atta-
Que auf der Stadt Bergen
Und der Holländishen Cof-
fardie Flotte im Jahren
1665……………………89….98.

<s 14 i pdf>
                       Indholden

4.	Udtag og Oversættelse av Wal-
ter  Schultzens Ostindishe Rei-
se ved Meyer, saavidt som
de Engelskes Angreb paa Bergen
A: 1665 angaar………….99…142
    
5.	Cancelliraad og Borgermester
Meyers Betragtninger over
Den engelske Flodes Anfald
Paa Bergen A: 1665…….145…194.

       6. Tillæg…………………….195…200.

                                                                                               1.
                         Hr Thomas Gilbertsen
                                  Thamsons
                                 Beskrivelse
                       over den Engelske Flodes
                                      Angreb
                                 paa Bergen  m:  v:
A: 1665.

# 

              Da man skrev Sexten hundrede og Fem og 
                                                                   Sextie til,
              Da blev her udi Bergens Bye et heel merkværdigt 
                                                                   Spill;
              Thi da en stor og blodig Krig og Feyde var op-
                                                                   runden,

<s 15 i pdf>
2.	                Beskrivelse over den Engelske
  _______________________________________________
A:1665.
              Og mellom tvende Magter alt sit Sæde havde 
                                                                  funden:
              Da Britterne de førte Krig mod de Battavier,
              Og disse mod hinanden var opstillet i Gevær;
              Da veedste ei Hollænderne sig udi Søen sikker
              For deres fiende Engelsken som stærk i Søen stik-
                                                                   ker;
              Hvorfor de søgte Sikkerhed og Skiul i Bergens Stad,
              For ei at giøre fienden af saadant Bytte glad.
6.Julii    Den siette Julii kom her Tolv, den Niende Syv 
9. dito                                                            Skibe
              Fra Frankrig og fra Spanien som slap af 
                                                                   fiendens Knibe:
13 dito   Den Trettende kom atter Nie af samme Nation
              Som slap at bede fienden om Naade og Pardon:
16 dito   Den Sextende kom tvende ind, den attende kom 
 18…                                                               fire
             Med Mandskab og beholden Gods, med Seyel 
                                                                        Takel, Spire,
             Enhver med rige Ladninger fra Spanjen og 
                                                                        Frankrig,
             Og bag de Britters Øer de ved Kursen ræddet 
                                                                        sig.

                            Flodes Angreb paa Bergen m: v:              3.
              ___________________________________________   A: 1665
              Den En og Tyvende dernest i samme Juli Maaned,       21 Julii
              Kom atter Otte ind som blev fra Fienden for-
                                                                   skaaned:
              De kom fra Smyrnam og Levant med rige Lad-
                                                                   ninger;
              Den Tredivste kom atter Et som biergede sig               30 dito.
                                                                   her.
              Den første i Augusti kom her Syv, den Anden Tvende; 1 og 2.
              Den Fierde samme Maaned kom her atter                       Aug:
                                                                   andre Tvende,             
              Som alle glædede sig ved den sikkerhed de 
                                                                   fandt
              I Norges Skiød og denne Stad saa langt mod 
                                                                   Nordens Kandt.
              Den 7 de Augusti kom her Tidende at fleere ,                 7 dito
              Var kommen ind i Bakkesund og ville her 
                                                                   Qvartere
              Den Ottende mod Aftenen kom disse og                         8 dito
                                                                   herind
              I Tallet Elleve med en god føyet Søn-
                                                                   den Wind.

      <s 16 i pdf>         
               4.                    Beskrivelse over den Engelske
                _____________________________________________________
A: 1665. De Tie kom fra Ostindien med dyrebare 
Aug: 8.                                                       Sager;
                Den Elfte var et lidet Skib som de gav Nafn 
                                                                    av Jager
                Som tiente dem for Post Galjot og bragte 
                                                                     Tidende
                 At de sig maatte  vogte for de fiendtlig 
                                                                      Engelske.
                 De hilsede for Fæstningen og Staden med 
                                                                      kanoner,
                 Vel femtie Skud: man hørte, med Trompeters 
                                                                      Lyd og Toner;
                 De vare glade fordi de med deres Skibers 
                                                                      Stavn
                 Var kommen i Beskiærmelse og i en 
                                                                      sikker Havn.
                 Vår Commendant Hr Cicignon med nie Kano-
                                                                      ner Munde,
                 Lod takke dem med saadan Skik, at de nok 
                                                                      høre kunde

                             Flodes Angreb paa Bergen m: v:                                          5.
               ______________________________________________________ A: 1665     
              At mot de Høflige Han og kan bruge Høf-                                           Aug: 3.
                                                                   lighed
              Og at de kommen var ind til et frit og fred-
                                                                   lig Stad.
              Derpå foer deres Commendeur til Slottet for
                                                                   at giøre
              Sin skyldige Opvartning og at Spørge og 
                                                                   Forhøre:
              Om det var ham og Følgeskab, bevilget og 
                                                                   Tilladt
              At hale ind om Fæstningen ved denne sam-
                                                                   me Nat.
              Han først til Commendenten gik, hvor han 
                                                      blev vel modtaget,
              Og siden af en Lieutnant til Ahlefeldt 
                                                                    ledsaget:
              Da Generalen Ligesaa begiægnede  ham Vel;
              På begge Stæder fikk han Ja, paa sit begiær 
                                                                    til Deel.
              Derefter han fra Slottet sig igien til Skibet 
                                                                    føyed.

<s 17 i pdf>
                   6.              Beskrivelse over den Engelske
              ____________________________________________________________
A:1665
 Aug: 8. Og for hans Ærend Lykkedes, var han heel 
                                                                   Velfornøyed:
              Hvorpaa Ostindia Farene gik Strax i Ar-
                                                                   beid til,
              At Varpe ind med Trodser og med deres  Løbend 
                                                                   Spill.
              Da det var Aftens Spiise Tid, loed Commendan-
                                                                   ten byde
              Hr General von Ahlefeldt et Maaltid til 
                                                                   at nyde:
              Den Hollandsk Commendeur han og til Gjæst 
                                                                   indbyde loed,
              Med Officierene som her ved Guarnisonen 
                                                                   stoed,
              Med endeel andre Hollandske Captainer og 
                                                                   tillige:
              De bød ham alle deres Tak, hver paa sin Maade 
                                                                   siige:
              De fandt sig ind, om Bordet kom, i tallet 
                                                                   elleve:

                                  Flodes Angreb m: v:                                    7.                                   
             ______________________________________________
                                                                                                         A: 1665                                                                               
              De Norske Otte var, men de Hollandske var                     8 Aug:
                                                                   kun Tree.
              Der gik det ret fornøyelig, de spiiste og var 
                                                                   Munter:
              Hollenderne var Lystige og slukte Sorgen 
                                                                   unter
              Mit ein Glas Wein, fordi de kom i saadan 
                                                                   god behold
              Fra deres Fienders store List, fra deres 
                                                                   Magt og Vold.
              Derefter kom Pokalen frem, da man et Vi-
                                                                   vat hørte
              Da Commendanten Cicignon Kong Frederiks 
                                                                   Skaal fremførte;
              Og under samme høye Skaal blev Syv-og 
                                                                   Tyve Skud
              Til Æres Tegn af Fæstningen affyret, 
                                                                   Tordnet ut;
              Kort sagt det gik fornøyed til og herligt nok 
                                                                   tillige,
              Man veedste ei af andet end Fornøyelse at siige.

<s 18 i pdf>
8.	Beskr: over den Engelske
           ________________________________________________
A:1665.
Aug:8    Da Maaltidet var ende gik enhver til 
                                                                   sit igjen
              Og takkede den milde Vært, enhver tilbør-
                                                                   ligen.
              Men Morgenen derefter fik vor Commendant 
                                                                   at viide
              Med en Expresser Sønden fra, at Gaar mod 
                                                                   aften Tide 
              Var kommen paa Korsfiorden ind en Flode 
                                                                   Engelske
              Krigsskibe, som sig vilde over den Hollandske 
                                                                   Flode see.
              Han selv, da han den Tidend fik, gik hen 
                                                                   til Generalen:
              De talede til sammen en halv time op i 
                                                                   Salen;
              Derefter kom de begge ned; gik allevegne 
                                                                   om
              Udi den heele Fæstning og ethvært befæstet Rom:
              Soldaterne de samlede /: dog ei lod Trommen 
                                                                   røre :/

                             Flodes Angreb paa Bergen m: v:       9.
          __________________________________________
              I Stilhed; thi de vilde ei Allarm og Væsen             A: 1665
                                                                   giøre.                  Aug: 9
              Fyrværkerne: den Ene blev beordret med 
                                                                   Tie Mand 
             At bære fleer Karduser til at have ret 
                                                                   i stand:
             Den anden blev befalet de Kanoner ud 
                                                                   at føre
             Som medens stod i Giemme, og alting at 
                                                                   ferdiggiøre;
              Allting gik meget levende og Muntert ud, 
                                                                   af Stæd;
              Ved lutter Tilbereedelser, blev Dagen til-
                                                                   bragt med :
              Her saae man Nogle slæbe paa Lavetter og 
                                                                   Kanoner
              At føre ud til rette Stæd og hine Bastio-
                                                                   ner:
              Nu atter Andre, Kuglene at føre, slæbe ud,
              Med andre Instrumenter som kan høre 
                                                                   til et Skud;

<s 18 i pdf>
10	Beskr: over den Eng:
___________________________________________________________
A:1665  Og skjøndt det Søndag var, saa var her dog
Aug: 9.                                                       slet ingen hvile;
                Thi Commendanten Cicignon man Stedse 
                                                                   saae at Iile
                For at faae Allting i Stand og i bered-
                                                                   skab til;
                Om nogen turde Vove til at yppe noget 
                                                                   Spill:
                Iligemaade lod han ei paa Nordnæss no-
                                                                   get glemme,
                Af hvad som kunde tiene til Defensionens 
                                                                   Fremme;
               Han baade først og sidst var selv med udi 
                                                                   Alleting:
               Han alleveyne selv var med, gik over Alt 
                                                                   omkring.
               Imidlertid ved Middags Lav, omtrent ved 
                                                                   Middags Tide,
               Da fik den Hollandsk Commandeur og dette 
                                                                   til at vide;
               Men det gav hanem ingen Frygt, han laae 
                                                                   i sikker havn 

                             Flod: Angreb paa Bergen m: v:                        11.
              _______________________________________________A:1665
              Hvor han var udi Bergens Skiød og Bergens                        Aug: 9.
                                                                   Fæstnings Hafn.
              Den Tiende Augusti som var Mandag, For-
                                                                   middagen
              Fik man ud af de Engelske at høre heele 
                                                                   Sagen:
              Da var en Velklæd Engelskmand til Slottet 
                                                                   her udsend
              Paa en smuk Slupe som blev ført af Tretten 
                                                                   Engelskmænd.
              Han foregav han var udsendt fra Vice Ad-
                                                                   miralen
              Sir Tydeman alt for at faae vor Commendant 
                                                                   i Talen;
              Han sagde og han havde med til Cicignon et 
                                                                   Brev
              Som Admiralen Tydeman til hannem sel-
              ver skrev.
              Derpaa han af en Lieutnant blev for Cicig-
                                                                   non fremstillet,

<s 20 i pdf>
12.	Beskr: over den Eng:
________________________________________________________
A:1665.Skjønt han formedelst Cicignons Anstalter 
                                                                   lidt blev drillet;
              Thi han blev ført en saadan Vei, at han ei 
                                                                   kunde see
              En eneste Soldat og ikkun faae af 
                                                                   Stykkerne.
              Da han for Commendanten kom, sin Reve-
                                                                   rentz  han giorde,
              Han hilste fra sin Admiral som han for-
                                                                   lod Omborde,
             Han overrakte og sit Brev, som kun i et 
                                                                   og Alt
             Bestod i Complimenter og i Venligheds 
                                                                   Gestalt.
             Vor Commendant Hr Cicignon med samme 
                                                                   Mynt betalte,
             Han hilste høfligen igien og venlig med 
                                                                   ham talte.
             Omsider kom der dog udaf den Engelskmand 
                                                                   det Ord:

                                   Flod: Angreb paa Berg: m: v:   13.
              ______________________________________A:1665.
             Hans Admiral forundredes paa det som her        Aug:10.
                                                                   var giord,
             At Commendanten vilde her tillade og til-
                                                                   stæde,
             Hollenderne som Fiender at nyde Lye og 
                                                                   Reede.
             Hvorpaa Hr Cicignon igien besvarede det 
                                                                   saa,
             At det aldeeles ikke var til at forundres 
                                                                    paa:
             Han Ordre fra sin Souverain og store Konge 
                                                                    haver,
             Til at beskytte alle dem som her sin Til-
                                                                    flugt tager,
             Og at den samme Sikkerhed enhver at 
                                                                    nyde har,
             Som søger om Beskyttelse og her sin Tilflugt 
                                                                    taer.
             Hvorpaa den Engelske igien med dette lod 
                                                                    seg høre:
             At de med deres Skibe vil og det selvsamme 
                                                                    giøre.

<s 21 i pdf>
14.	                 Beskrivelse over den Engelske
________________________________________
A:1665 Da Commendanten derpaa sig med dette 
                                                                    yttre lod,
              At naar de kom, det dennem og heel frit 
                                                                   og aapen stod,
              Forsikret, de som venner nok skal blive Vel 
                                                                   begiægnet (mottatt)
              Og hver og En med Sikkerhed Omskandset og 
                                                                   Indhægnet,
              Og at de med den samme Skyts sig kunde 
                                                                   glæde ved,
              Som Andre, naar de holder sig i Roelighed 
                                                                   og Fred.
              Hvorpaa den Samme Afskeed tog, som nogle 
                                                                   meene ville
              Var Vice Admiralen selv som aktede at 
                                                                   Spille
              Et lidet Puds ved det han sig ei ræt til-
                                                                   kjende gaf;
              Men derom skal jeg intet vist og fast kunde 
                                                                   siige af.
              Men det er vist, det saa jeg grandt, han hafde 
                                                                   smukke Lader,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:             15.
            _____________________________________________ A:1665
              Han var Midaldrende, og saae ei ud som                         Aug: 10.
                                                                   nogen Sprader:
              Han Klæder vare anseelige bebræmmede  
                                                                   med Guld,
              Og Klædet selv var visselig af allerbeste 
                                                                   Uld,
              Hans Hat var rigelig besat og Ziret med 
                                                                   Strudsfiære,
              Saa at han i sin Klædedragt nok kunde 
                                                                   Vel passere
              For Admiral; Ei heller paa Opførselen 
                                                                   man fandt
              Det mindste at udsette  og ansee for 
                                                                   noget Tandt.
              Den Ellefte Augusti fik vor Commendant 
                                                                   at høre,
              At Engelsken paa Veyen var, besøg her-
                                                                   ind at giøre
              Med deres gandske Flode og med deres 
                                                                   Skibers Magt;

<s 22 i pdf<
16.                               Beskrivelse over den Engelske
____________________________________________
A:1665. Hvorfor han og paa Alleting gav gandske 
                                                                   nøye Agt.
               Han samme dag foer over selv til andre 
                                                                   Side Staden;
               Han steeg ved Toldboden i Land, gik siden op 
                                                                   ad Gaden,
               Til Nordnæs Batteri hvor han alting i 
                                                                   Øye tog,
               Og for alt hvad fornøden var, tilbørlig 
                                                                   Omsorg drog.
               Der Tie Kanoner plantet var, det syntes 
                                                                   han at være
               Vel lidet, derfor lod han Sex til dennem 
                                                                   Commendere,
               Og til de Førtie Mand der var, i Skand-
                                                                   sen lod han nok
               Fra Slottet komme Tyve, saa de var just 
                                                                   ret et Skok.
               Da dette var forrettet, da mod Eftermid-
                                                                   dags Tide,
               Han steeg til Hest og rundt omkring til

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:              17.
              ______________________________________________A:1665. 
                                                                   Slottet monne Ride,
              Der steeg han af og talte med Hr Claus von 
                                                                   Ahlefeldt;
              De gik derefter paa den Sal som jeg har 
                                                                   før formeldt;
              De var ei saa hastige opkomme udi Sa-
                                                                   len,
              Ja knap den Eene havde med den Anden be-
                                                                   gyndt Talen,
              Da kom den samme Engelske som var hos 
                                                                   Os i Gaar,
             Og sagde, med Vor Commendant han nok 
                                                                    at tale faar.
             Hans Slupe var langt større og smukkere 
                                                                    tillige
             End den han havde da han kom i Gaar til 
                                                                   Slottets stige,
             Der vaiede et prægtig Flagg, og alle Mand 
                                                                   derpaa
             De ei alleene pyntelig, men meget Vel 
                                                                   udsaa.
             En Lieutnant udaf Vagten han for Commen-
                                                                   danten førte

<s23 i pdf>
18.	Beskriv: over den Engelske
______________________________________________
A:1665 Da Commendanten slige Ord og Taler af 
                                                                   han hørte:
               Han skulle Commendere de Hollendere at 
                                                                    gaae,
              Og ud af Havnen vige, der hos sagde 
                                                                   han og saa:
              De af sin Konge Ordre har, ei nogen Hafn 
                                                                    at akte,
              Men alle stæde  Hollenderne som Fiender
                                                                   eftertragte.
              Vor Commendant Hr Cicignon ham der-
                                                                   paa svarede:
              At han og Ordre hafde fra sin Høi Stor-
                                                                   mektigste
              Og Allernaadigste Monark, men dog paa 
                                                                   anden Maade,
             Hvis Ordre og Befalinger maae over alting 
                                                                   raade,
             Han hafde Ordre for Enhver, til at be-
                                                                   skiærme dem,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:            19.
              _____________________________________________A:1665
              Som søgte her et Tilflugtssted til dette                             Aug: 11.
                                                                   Bjerge Hiem,
              Til at forsvare dem mod hver som vilde 
                                                                   dem anfalde,
              Og alle slags Anfaldere at akte og at 
                                                                   kalde
              For Fiender som forstyrre vil den alge-
                                                                   meene Fred
              Der er og Stedse være bør paa hvert Neu-
                                                                   trale Stæd:
              Han stilte ham fornuftig for, og førte 
                                                                   til Gemytte,
              At slig Ophævelse den kan joe ei til an-
                                                                   det nytte,
              End til at samle sig selv Spot, Ulykke 
                                                                   og Fortræd,
              At ville gribe Nogen an paa et Neutrale 
                                                                   Stæd:
              Med flere Ord og Taler som jeg selv med 
                                                                   Øre hørte
              Som Commendanten Viselig og høi fornuftig 
                                                                   Førte

<s 24 i pdf>
20.	             Beskriv: over den Engelske
_______________________________________
A:1665. Saa han til sidst tilføye faldt og bad kun 
Aug: 11.                                                      at de maae
               På Bergens Reed mod Vind og Veir, en An-
                                                                   kersætning faae,
               Og at de af den Aarsag her til Staden 
                                                                   ind mae løbe.
              At de fornøden Proviant til Floden ind 
                                                                   maae kiøbe.
              Som Vores Commendant tillod, dog alt mod 
                                                                   de Vilkaar:
              Saa længe alting fredelig og skikkelig 
                                                                   tilgaar.
              Derefter da Vor Commendant saavel som 
                                                                   Generalen
              Med Magistraten samlet blev og var i 
                                                                    Raadstue Salen,
              Og overlagde hvordan det udi paakomne 
                                                                    Fald
              Med Stadens Borgerskab og dens For-
                                                                    svar holdes skal.

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:         21.
               ___________________________________________A:1665
              Da saadant Vel forrettet var, da komme de                    Aug:11.
                                                                   tilbage
              Til Slottet, men dog underveys, det monne 
                                                                   dem behage,
              Paa Tydske Bryggen at staae stil hos Tyd-
                                                                   skens Oldermand,
              Og sagde ham, de Tydske og maae holde sig 
                                                                   i stand
              Ifald der noget yppedes, saa at man 
                                                                   Strax er reede
              Om ei det Gode finder Stæd, man da med 
                                                                   Magt og Vrede,
              Kan viise at man Karle er, som kan for-
                                                                   svare sig,
              Kort sagt, at alting reede er, som man 
                                                                   selv havde Krig.
              En Time eller toe derpaa, da Klokken var 
                                                                   ved Fiire,
              Kom En og Tyve Engelske med Seyel, Takel, 
                                                                   Spiire,

<s 25 i pdf>
22.	Beskrivelse over den Engelske 
___________________________________________
A:1665 Hvoraf de Fiorten Skibe var af aller 
Aug: 11.                                                      største Slag;
               De Fire førte Proviant og Tvende Brand og 
                                                                    Brag;
               De under Engelsk Konge Flagg Vor Fæstning 
                                                                    Saluterte,
               Med Trommer og Trompeter de og stadselig 
                                                                     Braverte.
               De fyred En og Tyve Skud, fik derpaa 
                                                                     og igien
               Et Lige Tall Kanone Skud til Svar fra 
                                                                   Fæstningen.
               Derpaa den Hollandsk Commendeur man 
                                                                   saae til Slottet kom;
               Han løb og var benauvet Som der Ild var 
                                                                   i hans Lomme,
               Han bad saavel Vor General som og Vor 
                                                                   Commendant
               Fremdeeles om Beskiærmelse ifald det kom 
                                                                   paa Kandt.

                                   Flodes Angreb paa Bergen         23.
                _______________________________________A:1665.
              Mod Engelskmanden, om han dem i Havnen 
                                                                   vil angribe
              Med den ankomne Flode og de store 
                                                                   Orlogskibe;
              Thi sagde han /: paa Hollandsk:/ det den stør-
                                                                   ste Jammer var
              Om slig en Uskateerelig Skat som de 
                                                                   Omborde har,
               Den skulde falde som et Rov de Engel-
                                                                   ske i Hænde.
               I sær Han monne sig derpaa til Commen-
                                                                   danten vende 
               Med et bekymret Aaesyn, og bad meget 
                                                                    inderlig,
               Om hans Beskiærmelse saavel for sine 
                                                                    som for sig.
               Han fik til Svar: Han skulde sig for 
                                                                     Forsvare ikke Klage ;
               Thi Ahlefeldt med Cicignon forsikret,

<s 26 i pdf>
24.	               Beskrivelse over den Engelske
________________________________________
A:1665                                                     de tilbage.
Aug: 11.Vil holde Engelsken, ifald de vil fordriste 
                                                                          sig
              At gribe dem i Havnen an, som dem var 
                                                                   Fiendtlig.
              De vilde ham mod all slags Magt og 
                                                                   Overlast forsvare:
              Imidlertid han skulde paa de skibe tage 
                                                                    Vare
             Som han at Commendere har, og sætte 
                                                                   dem istand,
             Saa de kan være sikker for en uformodend 
                                                                   Brand.
             Man derpaa hørte denne Mand, sig atter 
                                                                   at beklage:
              At folket løbet var i Land, og komme ei 
                                                                   tilbage;
              De var adspræd om Staden og var van-
                                                                   skelig at faae
              Til sammen samlet, helst de nu sin Fiende 
                                                                   for seg saae.

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:     25.
               _________________________________________A 1665
              Saavidt som mulig var han dog derpaa                      Aug: 11.
                                                                   forsøge vilde,
              For strax at sætte det iværk, og ingen 
                                                                   Tid at spilde;
              Han derpaa gik tilbage, var meer munter 
                                                                   i sitt Sind,
              End da han her til Fæstningen nu sidste 
                                                                   Gang kom ind. 
              Derefter Generalen med Vor Commendant 
                                                                   tillige
              Gikk ud, spatzeerte Volden om, paa Engel-
                                                                   sken at Kige
              Og da de saae de Engelske, de sluttet 
                                                                   Havnen til
              Fra Slottet af og til Nordnæs; de syntes 
                                                                   saadant Spil
             Var ikke at fordøye: derfor gav de ud 
                                                                   den Order
              At de Kanoner overalt med skarpt forsy-
                                                                    net vorde.

<s27 i pdf>
26.	Beskrivelse over den Engelske
___________________________________________
A:1665 Med Knippels, Kugler og hvad meer man har 
Aug: 11.                                                     at skiænke dem
              Som gaaer saa dristig ud af Stæd og farer 
                                                                   Fiendtlig frem;
              Derpaa man med Raquetter gav Signal 
                                                                   til anden Side,
             At de paa Nordnæs Skandsen og det samme 
                                                                   kunde vide;
             De derpaa og gav et Signal, de dette nok 
                                                                   forstod
             Og skarpt for sine Stykker de, strax 
                                                                   derpaa satte lod.
             De Engelske Opmerksom blev og vilde 
                                                                   gierne vide,
             Hvad slikt Signal betydede og var paa 
                                                                   Slottets Side,
             Saavelsom paa den anden Kandt; men skiøndt 
                                                                   der mange gik
              I Masten op, at see sig om, de intet 
                                                                   vide fik.

                                   Flodes Angreb paa Berg: m: v:         27.
              ____________________________________
              Imidlertid en Lieutnant blev af Slottet            A 1665            
                                                                   Deputert      Aug: 11.
              Foer til den Engelsk Admiral  og hæftig  
                                                                   Protesteret
              For saadan dristighed hvoraf de sig be-
                                                                   time vil
              Imod Natur og Folke Ret, at slutte 
                                                                   Havnen til:
              At Ahlefelt og Cicignon de lod ham det-
                                                                   te vide
              At de aldeeles ikke slig Formastelse 
                                                                   kan lide;
              Og hvis de nærmede sig meer at slutte 
                                                                   Fæstningen,
              Maae de modtage alt hvad de paafølge  
                                                                   kan igien.
              Men da han ikke fik det Svar som der-
                                                                   paa burde følge,
              Vor Ahlefeldt og Cicignon de kunde 
                                                                   neppe dølge,

<s 28 i pdf>
28.	                               Beskrivelse over den Engelske
___________________________________________
A:1665 Den Harm de havde af at see en slig 
Aug: 11.                                                     dumdristighed
               Hvormed de Engelske de gik til Værks 
                                                                   og foer af Stæd.
               Da de nu til Raison var ei med gode 
                                                                   at bevege
               Og ved sagtmodigt Middel af sin Rase-
                                                                   Syge Læge
               Man foer af Stæd og vilde end i Vaagen 
                                                                   varpe ind
               Paa egen Grund og med et Stift og trod-
                                                                   sigt eget Sind;
               /: Til hvilken ende de og var i veyen med 
                                                                   at sætte
               Ret lige under Fæstningen at Ankre, at 
                                                                   indrette
               Et Varp hvormed de kunde ind i Vaa-
                                                                   gen hale slet :/
               Da kunde Commendanten ei tillade 
                                                                   dennem det.

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:            29.
                ___________________________________________
              Først en Kanon han med løst Krud fra                           A:1665
                                                                   Volden lod afbrænde, Aug: 11.
              Til Varetegn for Britterne, han hafde 
                                                                    meer i hænde.
              Den giør joe efter Billighed som varer før 
                                                                    han slaar;
             Vil man sig da ei rætte , det som følger 
                                                                    paa, man faar.
             Da Commendantens Vareskud, blev gand-
                                                                    ske reent foragtet
             Udaf de Engelske som kun alleene efter-
                                                                    tragtet,
             At føre Varp og Anker ud og spærre 
                                                                    Vaagen ind,
             Ret som de var af Overmod fornufter-
                                                                    løse, blind:
             Befalede Hr Cicignon med Skarpt at give 
                                                                    Minde,
             Som ogsaa skeede, hvilket en Matros 
                                                                    fik føle, finde

<s29 I
 pdf>
30.	Beskrivelse over den  Engelske
____________________________________________
A:1665. Som stod paa Plikten i en Baad, udaf 
 Aug: 11.                                                     de Engelske;
               Thi Kuglen tog hans høire Been, ret lige 
                                                                    til hans Knæ.
               At det de Norskes Alvor var, de Britter 
                                                                   heraf kunde
               Tilfulde mærke og forstaae, og at de 
                                                                   ingenlunde
               Sig vilde lade lumpe og Stoltzere noget 
                                                                   af,
               Men viise seg som Nordmænd, det er 
                                                                   Modig, kjæk og Braf!
               En slig Advarsel lærde dem at blive 
                                                                   noget varelig,
               At støde Hovedet mod Vægg, de mær-
                                                                   kede var farlig;
               Lidt høfligre derefter de, da foere ud-
                                                                    af Stæd;
               De vilde nødig giøre sig de Norske 
                                                                    Gram og Vred.

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:            31.
               ____________________________________________
              Imidlertid af Fæstningen Vi kunde                                  A:1665.
                                                                   see og mærke,              Aug: 11.
              Hollenderne var i Allarm, for sig og at 
                                                                   forstærke:
              De satte sig i Positur saa bred som 
                                                                   Vaagen var,
              Saa best de kunde, giorde sig til Forsvar 
                                                                   Kandt og Klar.
              De blev end meer Opmuntrede da de 
                                                                   paa nyt fik høre
              Slig Cicignons Forsikring god, som han 
                                                                   lod dennem giøre,
              Ved en afsendet Lieutnant som fra 
                                                                   Slottet til dem foer:
              At de skuld intet frygte for de Brit-
                                                                   ters Magt er stor;
              Thi de nest Himlens Forsyn skal af 
                                                                   Slottet Maintineres,
              Og mod all fiendtlig Anfald, ret som Ven-
                                                                   ner secunderes

<s 30 i pdf>
32.	               Beskrivelse over den Engelske
____________________________________________
A:1665. Da lyder derfor tusend Tak og all Vel-
Aug: 11.                                                     signelse
                For den Bevaagenhed som dem Hr Cicignon 
                                                                   lod tee:
                De lod Pokalerne gaae om, trakterte Lieu-
                                                                   tenanten;
                Erindrede Vor General saavel som Com-
                                                                   mendanten.
               Een Vakker Herre, sagde de, er Claus 
                                                                   von Ahlefelt,
              Og Commendanten Cicignon: var ret 
                                                                   Soldat og Heldt!
              Hvorpaa de alt har Prøver seed, som kien-
                                                                   delig beruser,
              Man Commendantens Ædle Mod, forgiæ-
                                                                   ves ikke priiser,
              Men at han mod Kanoners Magt, for-
                                                                   staar at dæmpe ned 
              De Engelskes Uvillighed og Over-
                                                                   modighed.

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:          33.
              ____________________________________________
              Nest den Forsikring blev de og af Lieut-                       A:1665
                                                                   nanten erindret,         Aug: 11.
              At deres Vimpler kunde nu ei vayes 
                                                                   ubehindret;
             Thi som de inden Fæstningens Beskyts og 
                                                                   Styrke laae,
             De derfor dem af Masterne og Toppen 
                                                                   tage maae;
              Som de og uden all disput paa Øyeblik-
                                                                   ket giorde;
              Dog Vayed deres Hollandsk Flagg fra de-
                                                                   res Skibersborde;
              Derpaa kom Lieutnanten igien med vel-
                                                                   forrettet Sag,
              Til Ahlefeldts og Cicignons Velynde 
                                                                   og Behag.
              Imidlertid Hr Ahlefeldt og Cicignon 
                                                                   aftalte,
              At det var timeligt at man flux, paa 
                                                                   Timen sammenkaldte

<s 31 i pdf>
34.	Beskrivelse over den Engelske
______________________________________________
A:1665 Det heele Bergens Borgerskab som 
Aug:11.                                                      allereede var
               Med Stadens Magistrat aftalt; og gior-
                                                                   de alting Klar.
               Det skeede og; thi strax derpaa man 
                                                                    hørte Trommen røres,
               Og Klokkerne at slaae Alloven, og al-
                                                                    ting færdiggiøres.
               Den heele Stad man derpaa saae i fuld 
                                                                    Bevægelse;
               De brave Borgere man saae løb med  
                                                                    Geværene:
               Man Rådmand Jensen og Lars Sand 
                                                                    til Slottet saae at komme,
               Med et bevæbnet Mandskab og med 
                                                                    flyvend Fane, Tromme;
               Et Compagnie af modige og kiække 
                                                                    Borgere.
               Som Vræde Mænd frimodige i Øyen 
                                                                    turde see!

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:          35.
               ___________________________________________A:1665.
              De førte dem til Slottet og for Cicignon                        Aug: 11.
                                                                   fremstillet,
              Da de og med Geværene og noget 
                                                                   lidet drillet:
             Vor Cicignon fandt deri Lyst og glæde-
                                                                   de sig ved,
             At see i Borgerskabet slig frimodig 
                                                                   Tapperhed.
             Han Hatten tog af Hovedet og sig for-
                                                                   nøyed viiste;
             Han dem for deres Ædle Mod ophøyede 
                                                                   og priiste;
              Han sagde at det Prøve var, de havde 
                                                                   Hierter til,
              At vove sig med Liv og Blod i alle Slags 
                                                                   Martis Spill
              Naar det om Kongens Ære galdt, og Sta-
                                                                   den skal forsvares,
              Naar fred og Sikkert Leyde skal, som bil-
                                                                    ligt er, bevares: 

<s 32 i pdf>
36.	                               Beskrivelse over den Engelske 
_____________________________________________
A:1665. Han takkede dem hiertelig, og sagde: 
Aug::11.                                                     Han i alt
               Vil gierne tage Deel med dem saaledes 
                                                                   som det faldt;
               Derpaa ble Posterne besat med Bor-
                                                                   ger og Soldater,
               Man saae en sand Fortrolighed hos dem 
                                                                   som Cammerater:
              Soldaterne opmuntret blev av Borgers 
                                                                   Freidighed,
              Og viiste derfor imod dem en sand 
                                           (fortroelighed) Ærbødighed.
              Endeel af Borgerskabet som var vant, 
                                                                   til Søes at fare,
              Og veedste med Kanonerne at handle, 
                                                                   tage vaere,
              Paa Batterierne iblandt Constablerne 
                                                                   fik stæd,
              Hvortil de og med største Lyst og Glæde 
                                                                   var bereed.
              Derefter blev og Posterne om alle Stadens 
                                                                   egne

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:        37.
              ___________________________________________
              Besat med Borgerskabet saa at Staden                        A:1665.
                                                                   allevegne,                Aug:11.
              Nest Himlens forsyn sikker var mod all 
                                                                   slags Overfald:
              Enhveer var ferdig og bereed til Forsvar 
                                                                   hvor det gald.
              Om Aftenen reed Cicignon fra Slottet 
                                                                   omkring Staden;
             Langs Bryggen indad først, og derpaa 
                                                                   ud ad Strande Gaden;
             Han inquirerte Posterne paa Nordæs 
                                                                   Skandsen og
             Derefter Borger Posterne enhver I
                                                                   Øye tog;
              Han veedste med Belevenhed, med Kiær-
                                                                   lighed og Ære,
              At han en Ægte Borger Ven ret var 
                                                                   og vilde være;
              Han Borgerskabets Kiærlighed og Hierter 
                                                                   gandske vandt,

<s 33 i pdf>
38.	              Beskrivelse over den Engelske
__________________________________________
A:1665. De fandt i ham en Borgerven og tapper 
Aug:11.                                                      Commendant
                Da det forrettet var og han langs 
                                                                   Bryggen skulde ride
                Til Slottet ud, de Tydske da lod hannem 
                                                                   dette viide,
                At deres halve Mandskab var tilreede 
                                                                   at udgaae
                Til Fæstningen, om Cicignon behagede 
                                                                   det saa;
                Han takkede og sagde, skiønt det synes 
                                                                   Overflødig,
                Og at der intet Mandskab var paa Slot-
                                                                   tet meere  nødig;
                Thi Garnisonen var forstærkt med Sta-
                                                                   dens Borgerskab;
                 Dog, om de vilde komme, var deri dog 
                                                                   intet Tab.
                 Derpaa kom Cicignon igien til Slottet 
                                                                   giennom Vagten;

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:         39.
                ___________________________________________
                Som Præsenterede Gevær for ham som efter             A:1665.
                                                                   Tagten;                     Aug: 11.
                Og siden kom de Tydske mod en Femtie 
                                                                   Karle frem,
                Som alle udi Fæstningen fik Logement 
                                                                   og Hiem:
                Strax efter fik man Tappenstrøg i Fæst-
                                                                   ningen at høre,
                Til Tegn at ingen maatte  meer Bellæven 
                                                                   herefter giøre,
                Men alting stille være nu at Vagten 
                                                                   er Opsat,
                Da og Parolen givet blev af Cicignon 
                                                                   ved Nat:
                Kong Frederik og Bergen ! saa at alting gik 
                                                                   i Orden,
                Og intet imod Krigsmanèr her er forsøm-
                                                                   met vorden.
              Men natten den gik stille af og alting 
                                                                   fredelig,

<s34 i pdf>
40.	Beskrivelse over den Engelske
___________________________________________
A:1665. Man mærkede ei mindste Tægn til Ufred 
Aug.                                                           eller Krig.
den 12.    Den Tolvte i Augusti som var næste 
                                                                   Dagen efter,
               Saasnart man hafde skudt af Vagt, man 
                                                                   saae af alle Kræfter
               At Engelskmanden lavede sig til igien 
                                                                   paa nyt,
               Hollenderne at gribe an og føre sig 
                                                                   til Bytt
               Den Morgenen heel tidlig kom den forrig 
                                                                   engelsk herre,
               Som man paastod Sir Tydeman udi Person at 
                                                                   være;
               Da han fra Skibet foer da ham 
                                                                   til Ære Tretten Skud
               Fra deres Admirale Skib affyrte 
                                                                   dondred ud:
               Man hørte og Trompeters Lyd og anden 
                                                                   Øreminde,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:        41.
               ___________________________________________
              Han lod sig i sin prægtig Baad for Slottets                  A:1665
                                                                   Trappe finde,           Aug:12.
              Og sagde, med Vor Commendant han vil-
                                                                   de tale lidt.
              Og Commendanten gav det svar, at han 
                                                                   kan komme frit.
               En Lieutnant atter førte ham hen op 
                                                                   paa Store Salen:
               Der fandt han Commendanten og tillige 
                                                                   Generalen,
               Med andre mindre Officers og Toe af 
                                                                   Magistrat,
               Som vilde høre om han kom at byde en 
                                                                   Combat:
               Han var i førstning høvisk og anstillede 
                                                                   sig Yndig;
               Han hverken viiste sig brutal ei heller 
                                                                   Stolt og Myndig;
               Han gav de bedste Ord som han var god 
                                                                   at finde paa,

<s 35 i pdf>
42.	                               Beskrivelse over den Engelske
___________________________________________
A:1665. Han bad at han Tilladelse maae finde, 
Aug:12,                                                            nyde, faae
                At tage bort Hollenderne  som deres 
                                                                         Fiender ere,
                Han Byttet gierne vilde med de Norske 
                                                                         repartere.
                Men Commendanten Cicignon han gav 
                                                                         ham dette Svar,
                At sadant Utilladelig og høist ubil-
                                                                         lig var;
               Sligt maatte som Forræderie af alle 
                                                                         billig agtes,
              Saa han slet intet nyde kan, det som 
                                                                         nu eftertragtes;
              Enhveer som søger, finde skal tilbørlig 
                                                                         Sikkerhed:
              Det han tilforen haver sagt, som 
                                                                         Admiralen veed;
              Kong Frederichs Høye Ordre er saa hellig 
                                                                         at han ikke,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:        43.
              __________________________________________
              Den samme Overtræde tør til mindste                           A:1665.
                                                                         Punkt og Prikke,  Aug: 12.
              Han byder at Enhver skal faae en tryg 
                                                                         Beskiærmelse,
              Som søger den paa noget Stæd i Konge-
                                                                         rigerne;
             Og hvo det være vil som Ondt i sinde 
                                                                         har at øve,
             Den vil og bør han give af sin Styrke 
                                                                         lidt at prøve,
             De skal som Fredsforstyrrere begieg-
                                                                         nes (mottas), og da maae
             De sig det selv tilskrive som da der 
                                                                         kan følge paa.
             Derpaa blev den Ankomne heed om Ho-
                                                                         vedet og sagde,
             At han med sin Skibs Flode som her strax 
                                                                         ved Slottet lagde,
            Vil tage bort Hollenderne, i trods for 
                                                                     dem det vil

<s 36 i pdf>
44.	               Beskrivelse over den Engelske
_______________________________________
A:1665. Forbyde ham; For Fæstningen han sagde 
Aug::12.                                                                   Trods dertil.
              Slig Tale hørte Cicignon med hæftigste 
                                                                   Misnøye,
              Han syntes at slig Overemod var neppe 
                                                                   at fordøye;
              Han svared den Ankomne det han hafde 
                                                                   ventet at
              Han hafde meere Billighed og skiønsom-
                                                                   hed besat;
              Han forestillede at han fornuftig 
                                                                   maae betragte,
              At han i denne Fæstning er som 
                                                                   fremmed Mand at akte,
             Og at en Commendant udi sin Fætning 
                                                                   ikke kand
              Ei heller bør at taale Tort af nogen 
                                                                   Fremmed Mand;
              Hvis han ei de udtalte Ord vil straxen 
                                                                   revocere,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:          45.
              ____________________________________________
              Da maae han Satisfaction af hannem                            A:1665,
                                                                   her begiære.              Aug: 12.
              Her mærkte Engelskmanden at han fandt
                                                                   en Karl for sig,
              Som færdig var til Alleting, saavel til Fred 
                                                                   som Krig.
              Han i en sagte Tone da begynte til 
                                                                   at tale,
              Han sagde med Besindighed, at han nok 
                                                                   kan forhale
              Attaquen med Hollenderne, til han dem 
                                                                   finder i
              Den aabne Søe, hvor ingen Magt og Fæst-
                                                                   ning kan dem frie.
              Ved saadan Deprecation, var Cicignon 
                                                                   fornøyed,
              Saa at da Tydeman igien fra Slottet 
                                                                   sig forføyed
              Lod Commendanten Cicignon af neste 
                                                                   Batterie

<s 37 i pdf>
46.	Beskrivelse over den Engelske
__________________________________________
A:1665. Tvee Skud til Ære fyre af, og lod ham 
Aug: 12.                                                           fare frie.
               Saaledes veedste Cicignon at fire og  
                                                                         at hale,
               At give saadant Svar som sig kan passe 
                                                                         paa en Tale,
              At være høflig naar man veed at 
                                                                   bruge Høflighed,
              Og at han udi Vidrig Fald kan også 
                                                                   blive Vred..
              Da Tydeman foer bort, han sig paa Vaa-
                                                                   gen ind forføyed
              Hollendernes Postering for at tage 
                                                                   udi Øyed,
              Han roede ikkun langsom frem og foer 
                                                                   dem gandske nær,
              Betragtede dem nøye besaae hvert 
                                                                   Skib i sær;
              Derefter foer han ud igien til sine egne 
                                                                   Skibe

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:         47.
              ___________________________________________
              Gav Ordre ud, Hollenderne med Force                       A:1665
                                                                   at Angribe!              Aug:12.
              Man hørte derpaa strax Allarm paa 
                                                                   Trommerne at slaae,
             Saa at man mærkede det nu for Alvor 
                                                                   gieldte paa.
             Saasnart at Vores Commendant Hr Ci-
                                                                   cignon fik høre,
              At Britterne de til Allarm, lod deres 
                                                                   Trommer røre
              Da gik han ud paa Volden til det 
                                                                    Nørre Batterie,
              At Observere hvad de vil slaae paa i 
                                                                   denne Rie;
              Og da han mærkede at de vist hafde 
                                                                   udi Sinde,
              Et Bytte af Hollenderne med Vold og 
                                                                   Magt at vinde,
              Da gav han ordre overalt at være 
                                                                   Velbereed

<s 38 i pdf>
48	Beskriv: over den Engelske
__________________________________________
A:1665 For at begiægne Engelsken i sin Dum-
12; Aug:                                                           dristighed;
               Men for at viise dennem at han gierne 
                                                                         vilde spare 
               Dem fra den overhengende Ulykke, Nød 
                                                                         og Fare,
              Som de forsætlig styrter sig i  ved sit 
                                                                         Overmod
              Han ud af Fæstningen en hvid Freds 
                                                                         Fane hænge lod;
              Men Britterne de vilde sligt aldeles 
                                                                   ikke agte.
              Da blev han vred og sagde: I skal lære 
                                                                   at gaae sagte;
              I finde skal at her er Folk, Canoner, 
                                                                   Kugler, Krud.
              Sligt han til de som stod om ham, sig 
                                                                   vendend, talte ud.
              Han derpaa og gav Ordre ud til dem 
                                                                   paa anden Side

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:         49.
              ___________________________________________
              I Nordnæss Skandzen, at de der og skulle                 A:1665
                                                                   dette vide,              Aug: 12.
              At de skal intet røre sig før Britterne 
                                                                   da har 
             Begynt at viist sig Fiendtlig, men saasnart 
                                                                   at saadant var,
             Da skulle de dem skiænke ind af deres 
                                                                   fulde Kræfter,
             At intet Skud forgiæves gaaer, de skulde 
                                                                   Stræbe efter,
             At skyde Langs og Tvers udi den Engelsk 
                                                                   Flode ind:
             At skyde med god Virkning der paa skal 
                                                                   de lægge Vind.
             Den samme Ordre gav han ud paa alle 
                                                                    Batterier:
             Den første Salve sagde han, Vi vente 
                                                                    og opbier,
             For at beviise Britterne, at Vi er ret 
                                                                    Neutral

<s 39 i pdf>
50.	Beskriv: over den Engelske
_________________________________________
A:1665 Men siden skal det Overalt kun blive 
Aug; 12.                                                           Knald og Fald
               Da Morgen ved Sex Klokke Slet begyndte 
                                                                         Admiralen
              Sir Tydeman udaf sit Skib, at skyde til 
                                                                         Signalen
              Tve Skud for sine at de nu af alle 
                                                                         Kræfter skal
              Begynde den Attaque som imod en 
                                                                         fiendtlig Vall.
              Derpaa begyndte Britterne i grueligste 
                                                                         Maade
              Attaquen, i forventning af en stor 
                                                                         Profit og Laade;
              Saasnart som dette var begyndt og 
                                                                         Engelenderne
              Tog Masken af og viiste sig fuldkommen 
                                                                         Fiendtlige,
              Befaled Commendanten vor Freds Fane 
                                                                         ned at tridse.

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:         51.
             _________________________________________
              Og Konge Flagget derimot i den Stæd at                 A:1665
                                                                         ophidse,         Aug:12.
              Og derpaa gav den Ordre ud, man skulde 
                                                                         Overalt
              Med Lod og Krud, med Ild og Skud begieg-
                                                                         ne slig Gevalt.
              Imidlertid de Hollandske laae ligesom 
                                                                         i Dvale;
              Vi veedste ikke hvad Vi her om skulde 
                                                                         tænke, Tale;
              Men da de saae fra Fæstningen Ka-
                                                                         nonerne at gaae
             Og brænde løs  i Snesetall: De gav og 
                                                                         Fyr derpaa.
             Vor Commendant Hr Cicignon var over alt 
                                                                         tilstæde;
             Et efter andet Batterie, man hannem
                                                                         saae betræde,
             Han saae med aller Største Lyst og 
                                                                         megen Velbehag,

<s 40 i pdf>
52.	               Beskriv: over den Engelske
_____________________________________________
A:1665. Midt under Ild og Lue og Kanoners 
Aug:12.                                                            Tordenbrag;
               Hvor frisk og Munter Borgerne saavel som 
                                                                         og Soldaten
               Beviiste sig, hvor freydige de være i 
                                                                         Combaten;
               Han saae en ønskelig Effect paa alle 
                                                                         sine Skud,
               Som gik med Knipler, Kugler, Krud fra 
                                                                         Fæstnings Værket ud.
               Det kunde, sandt at sige, og umuelig 
                                                                         være andet,
               End at joe alle og hver Skud som gik 
                                                                         her ud fra Landet,
               En stor Ravage og Rumór hos Engelæn-
                                                                         derne
              Joe maatte giøre, som vi og skinbarlig 
                                                                         kunde see;
              Thi Kuglerne og Kniplerne ei noget kun-
                                                                   de skaane,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:       53.
              __________________________________________
              De foere Krydsviis ind udi den halve En-                  A:1665
                                                                    gelsk Maane;        Aug:12.
              Hvert Skib i sær og alle i Almindlighed 
                                                                    fik sit,
              Og ikke et af dem var for de Norskes 
                                                                    Skudde frit:
              De laae Os saa beleilig som Vi immer 
                                                                    Ønske kunde,
              Vi kunde handle mod dem, som Vi vilde  
                                                                    dennem unde,
              Men derimod Vi kunde see, at skiøndt 
                                                                    Hollenderne
              Ei sparede paa Lod og Krud, de meget 
                                                                   feilede.
              De fleeste ud af deres Skud, de traf 
                                                                   aldeeles ikke,
              Endeel for høye stillet var og over hen 
                                                                   bortgikke,
             Og andre derimod de mellom Skibene 
                                                                   bortfløy,

<s 41  pdf>
54.	Beskriv: over den Engelske
__________________________________________
A:1665 Ja, nogle komme Bueviis, gik meget 
Aug; 12.                                                     Himmelhøy.
               Vi kunde sligt grandgivelig og nøye Ob-
                                                                   servere,
               Og det gav dem i Fæstningen anledning 
                                                                   at raillere,
               De sagde at Hollenderne med Luften
                                                                  fører Krig,
               Og de som Søens Mænd vil mod Vind og 
                                                                  Væir bevæbne sig.
               I Nordnæs Skandsen viiste de , de og 
                                                                  var viss paa Øye;
               Thi hvert og et af deres Skud, de træf-
                                                                  fede heel nøye,
               Blandt dem en Lænke Kugle skiød et Flagg 
                                                                  og Flaggstang af,
               Paa femte Skib i Linien, see det gik
                                                                 meget Braf.
              Af dette giorde Vi Os glad, og sagde
                                                                det skal være

                                   Beskriv: over den Engelske            55.                                         
              Et Tegn at Engelsken skal Os beviise                     A:1665
                                                                   saadan Ære,        Aug:12.
             At de for Fæstningen Sit Flagg og Fane 
                                                                   stryge skal,
             Det snart med dem skal være giort, skal 
                                                                   være Knald og Fald.
             Da første Salve givet var udaf de En-
                                                                   gelænder 
             De siden skiøde udi Flæng, dog mæste 
                                                                   part bortsænder
             Til Fæstningen med deres Skud, for at 
                                                                   beskyde den ,
             Men meste deel gik alt for høit og 
                                                                   fløye over hen:
            Ja, over Svarsborg nogle gik, men der-
                                                                   imod og andre
            De være alt for lave stilt, saa at man 
                                                                   saae dem vandre
            Til Bierget hvorpaa Fæstningen opbygt 
                                                                   og anlagt var

<s 42 i pdf>
56.	            Beskriv: over den Engelske
________________________________________
A:1665 Men det af saadant Raserie dog ingen 
 12 Aug:                                                      Skade tar,
               Den staae med sin Graaehærdet Krop 
                                                                    hvorpaa ei noget bider
               Den agter Kugler som Papir og svigter 
                                                                    ingen Tider;
               Dog nogle Kugler fløy Os og om Øret 
                                                                    hvor Vi stod,
               Men de var dog saa høflig at de Os heel-
                                                                    skindet lod.
               Imidlertid Vi stod i Ild, i Røg, i Damp 
                                                                    og Flamme,
               Vi skiænkte ind for Engelsken, Vi veed-
                                                                    ste dem at ramme,
               Vi kunde see at Vores Skud, de giorde 
                                                                    god Effect,
               At Norske Knippels, Kugler for de Engel-
                                                                    ske holdt Vægt.
               De Engelske de viiste sig paa Fætningen 
                                                                    forbittret,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:           57.
               ____________________________________________
              De skiød saa skarpt at Skibene for dem                         A:1665.
                                                                   paa Vandet Zittret;     Aug: 12.
              Thi all den Skade som de fik, den kom 
                                                                    fra Fæstningen,
              Hvorfor da de fleste Skud og derpaa 
                                                                    rettet  hen.
              Blandt de mangfoldig Skud som saa paa 
                                                                    Fæstningen blev stillet,
              Fem Kugler meget skadelig blandt Os her-
                                                                    inde drillet,
              Den ene skiød Raperten ud af et af 
                                                                    Stykkerne, (kanonene)
              Den anden traf og dødede en af Con-
                                                                    stablerne;
              Den Tredie traf paa en Canon som og blev 
                                                                    ramponeret;
              Den fierde giorde, en Soldat at han sit 
                                                                    Liv Qviteret;
              Den Femte treffede endeel Karduser 
                                                                    som her stod

<s 43 i pdf>
58.	Beskriv: over den Engelske
__________________________________________
A:1665. Skambrændte fire Mand, hvoraf en mistede 
12. Aug:                                                      sin Fod,
               Og som Hr Cicignon Vi stod langt derfra i 
                                                                    det samme.
               Da havde paa et haar saa nær, og den 
                                                                    uhældig Flamme
               Ham rammet og beskadiget; thi Kiolen 
                                                                    sveden blev,
               Hvormed han siden skiæetz og Skiæmt blandt 
                                                                    Officerer drev..
               Alt saadant agted  Vore ei, Vi skiænkte 
                                                                    ind de Skaale,
              Som Stykkers Struber kan af Ild og Damp 
                                                                    og Kugler maale:
              Vi store Huller kunde paa de engelsk 
                                                                    Skibe see;
              Thi Kuglerne og Kniplerne de splittet 
                                                                    Plankerne,
              Og mange, mange Britter fik sit Ban-
                                                                    esaar at finde,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:       59.
              __________________________________________
              For Fæstningen og Nordnæs som Vi kunde              A:1665
                                                                    see og kiænde,      Aug: 12.
              Saa der til sidst var gandske faae der 
                                                                    troede sig til,
              At være oppaa Skibene i dette Morder 
                                                                    Spill;
             Thi som de udi et og alt var blot og 
                                                                   exponeret,
              For Vore Skud som største Deel af den-
                                                                   nem Caputeret,
              Saa vilde ei de øvrige tilbage længer 
                                                                   staae, 
              Men monne under Dækket i beskiær-
                                                                   melse hengaae.
              Da Fægtningen vedvaret var i tvende
                                                                   Timer stive,
              Med uophørlig Mord og Brand som Krud 
                                                                   og Lodd kan give
              Da maatte Tvende Engelsk Skib Vor Fæst-
                                                                   ning nærmest laae

<s 44 i pdf>
60.	             Beskriv: over den Engelske
__________________________________________
A:1665. Fra sin Postering vige bort og ud af 
12. Aug:                                                     Linien gaae;
               Thi de paa Redskab, Skib og Folk var 
                                                                   nesten ruineret
               Fra Fæstningen og skiøndt de andre og 
                                                                   var ramponeret
              Tilstrækkelig, de dog mod en halv Time 
                                                                   holdte ud,
              Men fik og hvad de skulde faae af Knip-
                                                                   ler, Kugler, Krud.
              Da Vice Admiralen saae til sidst sin 
                                                                   slette Skiæbne ,
              Han maatte med Taalmodighed sit Sind 
                                                                   omsider Væbne,
             Gav derpaa af sin Fokke Stang et blaat 
                                                                   Flagg til Signal
             At han vil retirere og enhver ham følge 
                                                                   skal;
             Sligt blev og uden Ophold sat i værk, de 
                                                                   deres Anker

                                  Flodes Angreb paa Bergen m: v:        61.
              __________________________________________
              Og Touer Kappet af, de ud af Fiorden                     A:1665.
                                                                  derpaa vanker.      Aug: 12.
              Hvorpaa Vor Commendant forbød at 
                                                                  skyde fleere Skud
              Til Skade paa de Engelske fra Fæstnings 
                                                                  Værket ud.
              Han sagde, det var nok, Vi dem alt haver 
                                                                  reent afdrevet
              Saa længe de i Fiendtlighed mod Staden 
                                                                  var forblevet;
              Thi længer strækker ikke sig mod dem 
                                                                   Vor Fiendtlighed,
              Og længer bør Neutrale Mænd ei være 
                                                                   Arg og Vred.
              Hollenderne de derimod af alle deres 
                                                                   Kræfter,
              En heel fuldkommen Salve skiød dem 
                                                                   udi Flugten efter,
              Men Commendanten Cicignon med  Syv 
                                                                   og Tyve Skud

<s 45 i pdf>
62.	Beskriv: over den Engelske
  __________________________________________
A:1665. Løst Krud til Tegn paa Seyer lod af 
12.Aug:                                                      Fæstningen gaae ud.
               Saa længe Fægtningen paastod, da Vinden 
                                                                   sydlig blæste,
               Som drev all Røgen lige i de Engelæn-
                                                                   ders Næse,
               Men denne samme Vind den var dem 
                                                                   og behielpelig
               I deres Flugt, da de herfra med  Flugten 
                                                                   ræddet sig.
               Da det var hen mod Middags Bill, de ind 
                                                                   i Strømsnæs bøyed,
               Og sig tilsammen der i Havn indhaled og 
                                                                   Forføyed
               For at forbedre Skibene som var saa 
                                                                   slæt tilreeded,
               De deres Døde og begrov, endeel fik Grav
                                                                   i Vandet,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:      63.
               _________________________________________
               Endeel fik ogsaa Hvilestæd i Jorden og                  A:1665.
                                                                   paa Landet.          Aug: 12.
               Saa gaae det naar af Overmod at man 
                                                                   er bleven blind,
               Og naar man uden Overlæg vil følge 
                                                                   eget Sind.
               Det Compagnie af Borgere som her Poste-
                                                                   ret være
               Paa Posterne i Fæstningen iblandt Sol-
                                                                   daters Skare,
               De var nu færdig til at gaae med Ære 
                                                                   til sit Hiem,
               Da Commendanten Cicignon til dennem 
                                                                   kom her frem;
               Han takkede dem Kiærligen og deres Mod 
                                                                   ophøyed,
               Han ærer deres Tapperhed udviiste sig 
                                                                   fornøyed,
               Han sagde at det dennem til en Ros 
                                                                   og Ære var,

<s 46 i pdf>
64.	              Beskriv: over den Engelske
________________________________________
A:1665. At de sig villig bruge lod til deres Stads 
12.Aug:                                                       Forsvar.
                Derpaa han en Sølv Kande tog, drak deres 
                                                                    Æreminde,
                Hvorpaa og Kanden gik omkring blandt 
                                                                    Borgerne den sinde,
                De drak og Commendantens Skaal og bad 
                                                                    ham leve Vel,
               Og at ham maae all Lykke faae udi sin 
                                                                    Lod og Deel.
               Derefter de fornøyed og med Krigs Ma-
                                                                   neer og Ære:
               Med flyvend Fane, og Trommer de monne 
                                                                   hiem Marchére.
               Derefter kom og Bryggens Folk, de Tyd-
                                                                   ske ogsaa frem,
               Marcherede fra Fæstningen, og bort til 
                                                                   deres Hiem.
               Da Garnisonen derpaa var i Fæstnin-
                                                                   gen tilbage,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:      65.
                _________________________________________
               Det monne Vores Ahlefelt og Cicignon                  A:1665
                                                                   behage,                 Aug: 12.
               Til at Traktere dem, saa at de være 
                                                                   Lystige;
               De hafde og fornøden Omsorg for de 
                                                                   Saarede.
               Om Eftermiddag Cicignon afsendte toe 
                                                                   Spioner,
               Som skulde efterforske hvor sig Fien-
                                                                   den fortoner.
               Og see Vi Britterne endnu i Øye 
                                                                   af Os har.
               Saa blir og alleting paa Nyt giort baa-
                                                                   de Kandt og Klar.
               Om Aftenen kom Een igien, af de som 
                                                                   udsendt vare,
               Og sagde: af de Engelske en mægtig Hob 
                                                                   og Skare
               Vel Tvende hundrede var død, og fleere 
                                                                   saarede,

<s 47 I pdf>
66.	Beskriv: over den Engelske
______________________________________
A:1665  Saa at de neppe hafde Folk at styre 
12.Aug:                                                            Skibene;
                I sær og Synderlighed de sig monne stærk 
                                                                         beklager,
                For det som de fra Fæstningen fik føle, 
                                                                         finde, smage:
                Den Skade som de derfra fik var Aar-
                                                                         sag til at de,
               Saa slæt tilredde, hastige sig reti-
                                                                         rerede:
               Hollenderne de skulde vist for dem til 
                                                                         Bytte blevet,
               Hvis de ei udaf Fæstningen saa var til-
                                                                         bage drevet;
               Hollenders Kugler træffede kun sielden 
                                                                          ind hos dem,
               Og deres Skud de hafde kun en saare 
                                                                          ringe Klem.
               Endeel af Takkellasen tog af deres Skud 
                                                                          en Skade,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v;      67.
_________________________________________________
               Men aller største Parten dem uskadde                      A:1665.
                                                                           maatte  lade. 12.Aug:
               En par Captainer var der og udaf de 
                                                                           Engelske,
               Som ei var eenig med at de saa 
                                                                           Attaquerede:
               De hafde sagt. Alt hvad dem her-
                                                                           ved hændte, Møtte,
               Endskiøndt de Andre deres Raad for-
                                                                           kasted og forstødte,
               De hafde sagt, at Fæstningen saa si-
                                                                           tueret er,
               At de komplæt beskyde dem udaf et 
                                                                           Haand Gevær,
               De sagde, de for Fæstningen var blot 
                                                                           paa alle Sider,
               Og at de udaf samme dem kan hindre 
                                                                           alle tider
               At tage bort Hollenderne, men sagde 
                                                                           derimod,

<s 48 i pdf>
68.	                 Beskriv: over den Engelske
__________________________________________
A:1665 Det beste var man Branderne paa dem 
12.Aug:                                                              afsende lod;
              Det var et høit fornuftigt Raad, skiønt 
                                                                        farligt og tillige;
              Dog lod de Andre sig af dem aldeeles in-
                                                                        tet siige,
              De sagde hvis de bange er for Kugler, Lodd 
                                                                        og Krud,
              De kan da kun i Tide bort fra dennem 
                                                                        hale ud.
              Nei, skal de derpaa have sagt: Vi kan 
                                                                        og Vove Trøyen,
              Men naar Vi ere komme ind i Fare 
                                                                        og i Møyen,
              Da tænk paa disse Ord som Vi nu ha-
                                                                        ver talt og sagt,
             Og da skal I, skiønt alt for seent, Os gi-
                                                                        ve heri Magt:
             Og disse Toe de fægtede som Biørne, 
                                                                        Tigre, Løver,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:        69.
              ___________________________________________
              De lod de Andre see paa sig ret tapre                             A:1665.
                                                                        Søemænds Prøver,Aug:12.
              De lod ei overjile sig, men skiød naar 
                                                                        de fik klar
             Gesichte paa Hollenderne som det nok 
                                                                        følet har.
              Imens de Andre skiød oppaa Vor Fæst-
                                                                        nings Værk og ville,
             Beskade det for over Os som Mestere 
                                                                        at spille,
             Da skiød kun disse Toe ind til og paa 
                                                                        Hollenderne,
             De hafde sagt: de Norske er ei Vorre 
                                                                        Fiende.
             Imidlertid lod Cicignon paa Slottet 
                                                                        invitere
             Bormestere og Raad og lod dem Stadselig
                                                                       Traktere,
             Med nogle af Hollenderne saavel som 
                                                                       General.

<s 49 i pdf>
70.	Beskriv: over den Engelske
__________________________________________
A;1665. Hr Ahlefelt samt Andre, var paa Slot-
12.Aug:                                                         tets store Sal.
                Der taltes de om meere at udvide 
                                                                      Fæstnings Værket,
                Og at Besætningen den skal endblive 
                                                                      meer forstærket,
               Som de iværk vil stille strax, og haa-
                                                                   ber at det skal,
               Skee til Vor Konges Naadige Behag 
                                                                   og Velgefal.
               Den Hollandsk Commendeur saavel som 
                                                                   Syv af hans Captainer,
               De viiste sig ret muntre og med me-
                                                                    get lystig Maner,
               De takkede Vor General saavel som 
                                                                    Commendant
               For den Beskiærmelse som de og deres 
                                                                    hos dem fandt:
               De sagde at de kunde see, at de har 
                                                                    lærdt at fægte,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:      71.
              __________________________________________
              At de fra rette Helte Slags ei lader                          A:1665
                                                                   af at Slægte         Aug: 12.
              De sagde: Vi for Britterne var ikkun 
                                                                   en haandfuld,
              Og at de i et Øyeblik os havde lagt 
                                                                   omkuld,
              Hvis vi af Fæstningen  ei var saa 
                                                                   ridderlig beskiærmet,
              Da Britterne som Fiender sig til Os 
                                                                   har indnærmet,
              Da hafde all vor egen Magt kun været 
                                                                   plæt Omsonst; (forgjeves)
              Thi Britterne det hafde ei koste megen 
                                                                   Magt og Konst;
              Men Vorres Ahlefelt saavel som Cicignon 
                                                                   de sagde,
              At de fornemmelig for sig, det allerførst 
                                                                   tillagde
              Den store Gud som giver Seir til hvem 
                                                                   han unde vil

<s 50 i pdf>
72.	                 Beskriv; over den Engelske
__________________________________________
A:1665 Hans Forsyn giorde at de vandt Seyer 
Aug:12.                                                      i dette Spill.
               Foruden dette  Glæde Laug, man fandt 
                                                                   i Staden fleere:
               Man mange af Indbyggerne af Glæde 
                                                                   saa Traktere,
               At byde Venner ind, og holdt sig med 
                                                                   dem lystige,
              Saa at her megen Glædskab var for 
                                                                   denne Seyr at see;
              Om Aftenen blev Posterne i Fæsnin-
                                                                   gen og Staden,
              Paa nyt igien besatte og Patroullen 
                                                                   gik langs Gaden
              Den heele Nat af Borgerskab saavel som 
                                                                   paa hvert Stæd,
              Hvor Britterne de kunde faae til 
                                                                   Landgang Leilighed.
              Parolen blev og denne Nat udgivet 
                                                                   til at være

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v;   73.
              _________________________________________
              Saaledes Bud og Seyer! De gav Herren                 A:1665.
                                                                   være Ære,          Aug: 12.
              De veedste at all Seyer kom i fra Guds 
                                                                   Almagts Haand,
              Saa de til ham fastknytted var ved 
                                                                   Troens stærke Baand.
              Imidlertid var Britterne i Arbeid med 
                                                                   at Lappe
              Paa deres Skibe og igien alting at 
                                                                   sammenklappe
              Saa godt de kunde, det som var beskadi-
                                                                   get  hos dem;
              Thi før det skeede, kunde de ei vidre 
                                                                   komme frem.
              Den Anden Dag, den Trettende udi Augu-
                                                                   sti Maaned,
              Imedens Vores Commendant Gudstie-
                                                                   nesten bivaaned,
              Da vi i Fæstningen Vi holdt Vor 
                                                                    Morgenbøns Andagt,

<s 51 i pdf>
74.	Beskriv: over den Engelske
___________________________________________
A:1665 En Engelsk Slupe kommen var og har 
13. Aug:                                                     til Slottet lagt;
               Da Koret(?) Ude var da blev det strax til-
                                                                  kiendegivet,
               Sir Tydeman han hafde Vor Hr Com-
                                                                  mendant tilskrevet;
               Hr Cicignon for Ahlefelt strax giorde 
                                                                  det bekiendt;
              Og udi hans Nærværelse, lod den som 
                                                                  var udsendt
              Fremkomme, for at vide hvad han hafde 
                                                                  at fremføre,
              Og hvad man vilde dennem her bekiendt 
                                                                  og kundbar giøre
               Derpaa en Engelsk Lieutenant til dem 
                                                                   Ledsaget blev,
               Han sagde at han hafde fra sin Admi-
                                                                   ral et Brev.
               Han spurgte hvem udaf de Toe, her Com-
                                                                   mendant mon være?

                                   Flodes Angreb paa Bergenb m: v:         75.
                ___________________________________________
                Da svared Cicignon: Jeg er den Mand.                       A: 1665.
                                                                   Som har den Ære,     Aug: 13.
                Min Konge her at tiene som hans Mand 
                                                                   og Commendant,
                Saa Lieutenanten han mærkede, han Man-
                                                                   den viktig fandt;
                Han derpaa overrækkede sit Brev med
                                                                   Reverence.
               Vor Commendant bad hannem lidt at 
                                                                   have Patience;
               Han derpaa blev Ledsaget i en anden 
                                                                   Stue ind,
               Og blev Trakteret udaf en Pokal med 
                                                                   lækker Vin.
               Vor Cicignon i Ahlefelts Nærværelse 
                                                                   aabnet Brevet,
               Da Admiralen Tydeman han hafde 
                                                                   saa tilskrevet,
               Han kunde ikke andet end sig storlig 
                                                                    undre paa,

<s 52 i pdf>
76.	                  Beskriv:over den Engelske
_________________________________________
A:1665. Vor Commendants Messures, da han trag-
13. Aug:                                                     ted kun at faae
                De Brittens Fiended som laa her udi 
                                                                   Havnen inde,
                Da det dog aldrig kommen var, ham udi 
                                                                   Hue og Sinde,
                At føye Bergens Stad og Bye den mind-
                                                                   ste Skade til,
                Men for den store Skade som han fik 
                                                                   i dette Spill,
                Han kunde ikke andet end sig høiligen 
                                                                   beklage,
                Da all den Skade han og hans de monne 
                                                                   her modtage,
                Den eene udaf Fæstningen og Stadens 
                                                                   Skandser kom,
                Som træffed alle og enhver af deres 
                                                                   Skibers Rom,
               Hvorfor han reserverede sig saadant at 
                                                                   paa anke,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:      77.
                ________________________________________
              Og lovede endnu udi det faste Haab                       A:1665.
                                                                   og Tanke,            Aug: 13,
              At de skal nyde derfor billig Satis-
                                                                   faction,
              Og at de ei skal komme meer i Maafaae 
                                                                   og paa Voon;
              Det saa besvaret blev, de sig det maat-
                                                                   te selv tilskrive,
              Thi Commendanten tvungen var, dem 
                                                                   at tilbagedrive;
               Han derimod med større ret at pro-
                                                                   testere har,
               For det de saa ubillige og Overmo-
                                                                   dig var,
               At de Neutrale Stæder ei det mindste 
                                                                   ville agte,
               Men tvertimod Advarsel og Forbud mon 
                                                                   eftertragte,
               Til at angribe dette Stæd som det var 
                                                                   Fiendtlig

<s 53 i pdf>
78.	Beskriv: over den Engelske
_______________________________________
A: 1665. Ret som Vi hafde haft mod dem een 
13. Aug:                                                     aabenbare Krig.
               Han maatte Admiralen ogsaa føre 
                                                                   til Gemytte,
               Han forud hafde sagt ham at han maatte 
                                                                   sig vel hytte!
               Det samme siger han endnu; thi kom-
                                                                   mer de igien,
               Da vil han endnu værrere Sig fra dem 
                                                                   viise hen;
               Han sagde, det som før var giort, var 
                                                                   ikkun Defensive,
               Herefter vil han derimot dem noget 
                                                                   andet give,
               Da vil han skiænke dem udaf sin Styr-
                                                                   ke og sin Magt,
               Saa at de sig for egen deel maae tage 
                                                                   vel i agt.
               Derpaa foer dette Sendebud til Tydeman 
                                                                   tilbage,

                                   Flodes Angreb paa Bergen m: v:     79.
               _________________________________________
               Som ogsaa siden strax derpaa med sine                A: 1665
                                                                   lod afdrage        Aug: 13.
               Saa vi for deres Trudsler blev i Bergen 
                                                                   gandske frie,
               Vi takkede vor Gud som sto Os 
                                                                   ret saa naadig bie.
               Derefter Commendanten lod paa Vol-
                                                                   den arbeide,
              Og sat dem end i bedre Stand , som 
                                                                   de var før den Feyde,
              Saa at om Britterne faae Lyst paa 
                                                                   nyt igien dertil,
              Da kan nok voves end en Dyst mod 
                                                                   dem i dette Spill.
              Man efter Haanden ogsaa saae fra 
                                                                   Landet ind at komme,

<s54 i pdf>
80.	                   Beskr: ov: d: Eng: Flod: Angr: p: Berg: m: v:
________________________________________________
A: 1665  Endeel Krigs Knægte med Gevær, med 
13. Aug:                                                           Fane og med Tromme,
               Og disse blev i Fæstninmgen og Nordnæs 
                                                                          Skandsen lagt,
               Saa Guarnisonen derved fik en tvende  
                                                                          dobbel Magt.

                Skrevet udi Bergen den 18 October
                A: 1665      af
                      Thomas Gilbertsen Thams 

                                   De Engelskes Angreb paa Bergen.         81.
                ____________________________________________
                                                                                                      A:1665.

                            Magr Edvardsens Beretning 
                                            om 
                               De Engelskes Angreb 
                               paa Bergen m: v: A: 1665. 

              Udi den Gienpart af Edvardsens 
              Manuscript som mig er falden i hænde, 
             beskrives Tildrageligheden saaledes:

             A: 1665, efterat tilføren in Junio 
             og Julio 48 Hollandske Skibe Strætz 
             Fransk, Spansk og Smertz farer, 
             Item (også) den 26 Julii 10 Ostindia farere 
             var komne her til Bergen, at søge der

<s 55 i pdf>
82.	                               De Engelskes Angreb
_______________________________________
               Beskiærmelse under Fæstningen, og nu 
               laae paa den søndre Side ved Stranden 
               fra Toldboden hos hinanden indtil Nye-
               kirken; Da indkom mod Aftenen 
               26 Engelske Orlogs Skibe, iblandt hvil-
               ke var 2 Brandere, 4 Kitzer( Galeaser) med me-
               gen Raaben og Skrigen til Tønden, og 
               laae saa i en halv Maane fra Com-
               munen til Nordnæs, Skib hos Skib.

               Den 2 Augusti en Onsdags Morgen 
               halv Sex, efterat deres Vice Admi-
               ral nogle Gange havde været paa Slot-
               tet om sit Forehavende, at han og de
               Andre endelig ville have den Hollandske 
               Flode af Vaagen, der som ikke med 
               Gode, da med Onde og med Magt.
                   Vores General Claus Ahlefelt og 
               Commendant Johan Caspar Cicignon 
               raadede dennem at handle fredeligen

                                   paa Bergen A.1665.                   83.
                ______________________________________
               og betænke de være paa Hans Maye-
               stæts Strømme som skulde injurie-
               res om de begyndte noget; besynder-
               lig skulle og Byen og dens Indbyggere 
               beskadiges; Men her hialp intet, de 
               ville og skulle have den Flode i hvor det 
               gik, drog derpaa til sine Skibe, og paa beg-
               ge Sider med 9 Stykkers (kanoners) Løsning Salu
               terede:

               Der nu Vice Admiralen var kommen
              Omborde, gav de Engelske løs med alle 
              sine Stykker af alle Skibe en Salve 
              imod de Hollandske Skibe og mod Slottet, 
              nogle Hundrede Skud, af hvilke de flee-
              ste træffede i Vandet og fløy oven over 
              Skibene ind i Byens Huuse og Vaanin-
              ger.      Imidlertid forsømte hver-
              ken Hollenderne sig paa de Ostindiske 
              Skibe som hafde lagt sig just inden for 
              de Engelske fra Bradbenken til Stranden

<s 56 i pdf>
84.	               De Engelskes Angreb
i Lige Figur, men fægtede  uden Skiæmt 
udi 21/2 Timer continuerlig skud paa skud, 
saa at man aldrig haver hørt eller seed 
noget Slag i kortere tid, at have været 
stærkere og blodigere: De igiennombo-
rede her hæftig hinanden, at de nær 
synkede; Ja synderlig et Ostindisk 
Skib, hvis Capitain holdt sig heel tapper 
ved Nafn Rytt, hans Skib blev saa 
igiennom skiødt, at det nær hafde 
siunket, og de i nogle Dage pompede 
Sukker og Vand af Skibet..
               Ei heller forsømte de af Slottet,
               Sverresbjerg og Nordnæs samt Communens 
               Skandser sig, men skjøde saa hæftig paa 
               de Engelske i den halve Maane, at de 
               maatte kappe Ankere og med  skamme 
               vende den Vei tilbage som de vare 
               komme fra, og lade deres Ankere, som 
               siden bleve Optagne, tilligemed de  afhug-

                                   paa Bergen A:1665.                       85.
                 ________________________________________
                ne Toue ligge efter sig. Der de 
                nu løbe ud ad Fiorden igien, lænsede de 
                paa den eene Side, at de ikke af Vandet 
                skulde Overfyldes, og imidlertid udkastede 
                deres Døde;  Og er at mærke at i samme 
                Udløben blev skudt et Stykke af Sverres-
                bierg som treffede den Vice Admiral 
                Sandwich (Lord Montagu, nevø av, og representent for, Admiral Sandwich)           
                                saa at han strax døde, som 
                tilforne loed saa haanlig over de Nor-
                ske Klipper og det gamle Slott, hvad de 
                vel skulle kunde utrette? Saa han 
                fandt hvad de kunde formaae, og de 
                Andre lod anden ei at komme tiere 
                for Bergen at hænte Hollendere.
                      Der blev i samme Togt af Byens
               folk 3 Borgere, 3 Koner, 2 Bønder, 2 Pi-
               ger død skudte og nogle  saarede; Den 
               skade Huusene fik i det de bleve igiennom-
               skudte var saare stor. Gud lod 
               i særdeeleshed den Tid see sin store og 

<s 57 i pdf>
86.	De Engelskes Angreb
       __________________________________________
             underlige Naade  imod denne Bye som be-
             varede den fra Ildevaade, og at han haf-
            de sin trygge Varetægt over hende; 
             Thi i samme Time som de En-
             gelske begyndte at skyde, kom 
             der een stærk Pladske Reyn med 
             Sønden Vind som drev all Røgen 
             i Øyene paa dennem, at de en-
             ten lidet eller intet kunde  see 
             hvorledes de skiøde, og derfor skiø-
             de de fleste Kugler i og hen over 
             Byen i Klipper og Lunggaards Van-
            dene; men saasnart de hulde op 
            at skyde og Engelsken foere ud paa 
            Fiorden, blev der den allerklare-
            ste Soelskin som det var tilfore, 
            hvorover den Allerhøyeste Gud væ-
            re Lov og Ære i Menigheden

                                   paa Bergen A:1665.                 87.
            _______________________________________
            i Evighed Amen! Amen.

            Saavidt Mag: Edvardsens Beret-
            ning om denne Tildragelighed, ef-
            ter den mig i hænde falden Gien-
            part av hans Manuscript.

                                                 Meyer

<s58 i pdf>
88.	                        De Engelskes Angreb
_________________________________________
(blank)

                                   paa Bergen A.1665.                   89.
               ______________________________________

                                                   Relation
                             Der Englischen Attaque auf der
                             Stadt Bergen und der Hollæn-
                             dische Coffardie Flotte, im 
                             Jahre  1665.

              A:1665 den 19 Julii ward auf Kønigl: 
              Verordnung ein Bet Tag in Norwegen 
              gehalten, da am Contoir allein in St
             Marien Kirche geprediget worden ab 
             Henrico Oldenburg: templi hujus Pasto-
             re. Der Text war genommen aus 
             dem Psalm: Davids 86. v: 14, bis am 
             Ende. Gott shutze den Kønig und

<s 59 i pdf>
90.                               De Engelskes Angreb
         _______________________________________
               mache mit Ihm und seine Feinde /: Bri-
               tanos :/ Feinde.

                      Dann wir A.1665 die Engländer und
               Holländer einem schweren Orlog mit ein 
               ander fuhreten, kamen untershiedene Hol-
               ländishe Schiffe von Ostindien, West-
               indien, Smirna und andern Orthen sch-
               werich beladen in Norwegen, und liefen
               ihrer ein Theil zu Bergen ein und blieben 
               etliche Woche liegen. Als nun die Enge-
               länder hievon Bericht erhielten, beorderten
              am 30 Julii 1665 der Graf von Sandwich 
              ein Esquadre Schiffe, dass sie solten nach 
              den Haven von Bergen segeln, und die da-
              selbst liegende Holländishe Schiffe an-
              greifen. Den 31 Julii kamen 15 
              Schiffe vom besagten Esquadre nach Bock 
              op Raae, und blieben alda die Nacht 
              für Anker liegen. Den 1 Augusti 
              gahr frühe, sendte Sir Thomas Tyddeman

                                   paa Bergen A:1665.                91.
              ______________________________________
              welchen vorgemeldte Esquadre Schiffe Com-
              mandirte, einen Edelman von Ansehen 
              mit einen Chaloupe anhers, an der Gene-
              ral Lieutenant Claus von Ahlefelt und 
             den damahligen Commendanten Obriste (oberst) 
             Johan Caspar von Cicignon, umb ihnen 
             von der Engeländer Ankunft bericht 
             zu thun, uberreichte dem Herrn General 
             Lieutenant Ahlefelt Zweene Briefe, ein 
             von den Grafen von Sandwich, und den 
             Andere von Sir Thomas Tyddeman, bey-
             de das inhalts; das das Absehen ih-
             rer Ankunft nur die Holländer zu
             Molestiren wäre, und das man sieh 
             von Englischer Seiten, wohl hutten
             wurde damit keinem Schiff das Kø-
             nigs von Dännemarks Untertha-
             nen einig Unrecht oder Gevalt ge-
             shehe. Darauf kam zwishen 6 
             und 7 Uhr das Abends den 1 Augusti

<s60 i pdf>
92.                               De Engelskes Angreb
_____________________________________
               vorbesagter Esquadre Englisher Schiffe,
               binnen die Tonne hiesiegen Havens; Wir 
              sie sich aber nach dem Haven und gegen die 
              Holländishe Shiffe näherten, wand vom 
              Castel auf sie geshossen, als eine Lose, 
              sie sollten sich zuruck halten und keine 
              Feindseligkeit in freyer Køniglichen Ha-
              ven veruben; durch welcher Schuss ei-
              nem Englishen Botrman der im Bote
              war und den Anker ausbringen wolte, 
              der Schenckel gequetshet ward. Dessen 
              aber ungeachtet fuhren die Englishen fort 
              sich aufs beste sie konten in Positur 
              zu setzen, und legten sich mit ihren 
              Schiffen in Form eines halben Mon-
              den von der Zollbude an nach dem Ca-
              stel zu, mit welcher formirung und 
              Zubereitung sie die gantze Nacht, bis 
              Morgend umb 4 Uhr zubrachten. Die 
              Holländer ställeten auch derauf ihre Schif-
              fe in eine Linie, und machten sich so-

                                   paa Bergen A:1665.                  93.
           _______________________________________
           viel møglich zu ihren Verteheidigung fer-
           tig; Immittelst aber, und ehe es zum 
           Treffen kam, traktirten die Engeländer 
           mit dem General Ahlefeld und berichteten 
           ihm, wie das der Kønig von Dännemark 
           und der Kønig von Grossbrittanien einen 
           heimlichen Accord unter sich hätten,
           darum solte man ihnen zulassen 
           die Holländishe Schiffe anzugreifen ob 
           Sie gleich in unsers Kønigs Haven und 
          unter dessen Festungen legen, und 
          solche als ihre Prisen wegzunehmen. 
          Der Herr General Ahlefelt aber, der 
          als ein braver Cavallier und getrauer 
          Minister seines Kønigs, von soliher 
          fingirten Accord nichts hören viel we-
          niger wissen wollte, gab zur Ant-
          wort, man sollte sich hutten, und kei-
          ne Feindselige Thetlichkeit in seines 
          Kønigs Haven und unter dessen Festun-

<s61 i pdf>
94.	De Engelskes Angreb
_____________________________________________
          gen zu dessen grossen præjuditz ver-
          uben, oder er wurde genöthiget werden 
          Gewalt mit Gewalt zu vertreiben; 
          und wollte von allen Unheyl so daraus 
          entstehen wurde hiemit solcenissens 
          Protestiren.
              Wie nun die Engeländer sehen, 
         das sie durch susse und Listige Worte 
         nichts vermøgten auszurichten, und das 
         allen Versuch das Vorgewandten Accords 
         verlohren war, griffen Sie zum Ernst, 
         und fingen den 2 Augusti Morgens 
         umb 5 Uhren an grausamlich auf die 
         Holländishe Schiffe zu shissen, welche 
         den sehe Tapfer und resolut antworteten, 
         und obgleich die Englishe Abgeordnete 
         bey Tracktirung, dem Herrn General 
         Ahlefelt und dem Commendanten von 
         Cicignon Vorsprach, dass wenns zur 
         Action kommen wurde; Siee alle ihre

                                   paa Bergen A: 1665.                95.
               ______________________________________
               Schusse umtrent unter die Holländishen 
              Schiffen thun und so viel møglich ver-
              hutten wollten, allen Schaden welche der 
              Stadt so hinter dem Schiffen lag, hievon 
              zuwachsen kønten, so gaben Sie doch nichts 
              destoweniger, uber die Holländishe Schif-
              fe weg in die Stadt hinein Geshossen 
              und viele Huuser und Menshen beshädi-
              get, ja ihre untershiedene gahr getödtet, 
              und auch endlich gegen das Castell und 
              die Festung Feuer gegeben, daher dem 
              der Herr General und Commendant ge-
              nöthiget worden auf ihre Schiffe hin-
              wieder zu Kanoniren, welches denn 
             mit solchen Force und Courage geshehen,
             dass Sie umb 8 Uhr nach 4 Stundigen
             Gefechte ihre Anker Kappen und sich 
             mit der Flucht retiriren mussen; 
             Sie haben aber in diesen Combat 
             viel Wolcks verlohren, wie denn auch

<s 62 i pdf>
96.	                               De Engelskes Angreb
___________________________________________
           eine ziemliche Anzahl auf Holländisher 
           Seiten geblieben, viele gequetshet und 
           theils Arme, theils Beine verlohren, theils 
           von Pulver graulich verbrennet.
                  Von unsern Contorshen Völckern, da-
           von die St Marien Compagnie im Sehlos-
           se war, die S: Martens Compagnie
           aber zu Defension das Conthors den vori-

           gen Abend wieder Abmarshiret, ist, 
           Gott Lob kein einigen beshädiget.
           Von der Køniglichen Militic aber, sind 
           einige von Pulver verbrennet, einige 
          Gequetshet und 2 Mann Todt geshossen 
          worden.
          Dieses Gefechte /: dazu die Englishen 
          Uhrseihe gegeben :/ hat voranlasset das 
          der Kønig vom Grosbrittanien A:1666 
          ein weitlauffige Deduction Schrift 
          heraus gegeben, darinnen er sich wegen 
          das verlaufenen Combats höchst entshul-

                                   paa Beregen A:1665.                97.
           _______________________________________
          diget und die Schuld vom sich auf unsere 
          Allergnädigsten Kønig zu legen, sich 
          bemuhet, und demselben einen Øffent-
          lichen Krieg zu Wasser und zu Lande 
          Angekundiget; Zu welchen Ende vorbe-
          sagten Beth Tag A: 1666 den 19 Julii 
          durch gantz Dännemark und Norwegen 
          auf Kønigliche Verordnung ist gehalten 
         worden, das Gott der Allmächtige sei-
         nen Mayestæt Waffen gesegnen, das 
         Veiht seiner Sache Verteidigen und Ihm
         und seinen Unterthonen wieder so ei-
         nen stoltzen und hochmutigen Feind 
         shutzen, und vor dessen Frewel gnä-
         digst erretten wollen.

                                    #
        Denne Relation har jeg funden udi
        En Tydsk Protocoll som udi det den
        Tidværende Hansestædske Archiv paa

<s 63 i pdf>
98.	                               De Engelskes Angreb
___________________________________________
        Contoiret her i Bergen var beroende, 
        hvilken Protocoll blev mig udlaant af
        Daværende Contorske Secretaire Winckel-
        man. Siden den Tid er ei alleene 
        denne Protocoll, men endog alt hvad der 
        var i Archivet, efter beretning ble-
        ven transporteret til Lübeck.

       Bergen                                                         Meyer
       Den 30 Augusti A: 1758.                                               

                                   paa Bergen A. 1665.                       99.
              __________________________________________

                          Udtag og Oversættelse av
                             Walter Schultzens
                            Ostindiske Reise
                       Trykt udi Amsterdam hos Jacob van 
                        Meurs og Johannes von Sommern
A: 1676.

 Ved
                              Cancellieraad og Borgermester
                                                Meyer
                           Bergen den 30 Augusti
                                        A: 1774

<s 64 i pdf>
                     De Engelskes Angreb paa Bergen A: 1665.    101.
              ____________________________________________

                                                         #

                                                #               #

                                                         # 

             Jeg forbiegaar her at melde i hvilken elen-
             dig tilstand de Hollandske Retour Skibe 
             var, efter Forfatterens Beskrivelse; item (også) 
             det han melder om Bøndernes tilstand og be-
             skaffenhed udi Backessund og den handel hol-
             lænderne paa Skibene giorde med dem, hvilke 
             alt jeg overlader til fornuftiges og Kyndiges 
             Eftertanke og Prøvelse; Thi da saadant er 
             udenfor mit Øyemærke udi nærværende fore-
             tagende, vil jeg ikke befatte mig med nogen 
             betraktning derover. Et Udtag av det 
             som egentlig kan vedkomme  den historiske 
             Efterretning om de Engelskes Angreb paa Ber-

<s 65 i pdf>
102.	De Engelskes Angreb
_________________________________________
            gen med videre, er efter Schultzens beskrivel-
            se følgende:

A:1665 Hidentil var vi ved Guds besynderlige 
8 Aug   forsyn og faderlige barmhiertighed, ei alleene 
             Lykkelig men endog forunderlig blevne beva-
             rede, og indkomne til Staden Bergen med 
             10 Retour Skibe. Vi fandt i denne Stad 
             henved 50 Nederlandske Skibe, hvilke med de-
             res ladninger fra adskillige Stæder var an-
             komne. Vi kom da altsaa med Glæde 
             fra en langt bortliggende Verden  til Christen-
             heden, og fra det urolige hav til en sikker 
             Havn og herlig Kjøbstad, hvor vi av Indbyg-
             gerne med uudsigelig Glæde bleve modtagne.
             Vores Admiral Peter von Bitter blev og 
             venlig modtagen baade av den Bergenske Com-
             mendant Caspar von Cicignon og av den Dan-
             ske General Hr Ahlefelt samt andre store.
             Vore Trommeslagere lode sig og stadselig hø-
             re da vi med vore Kanoner saluterede:
             Det samme giorde og De herrer Danske og

                                   paa Bergen A: 1665.                103.
              _______________________________________
              Magistraten, paa den gandske Fæstning; Ja        A:1665
              man hørede denne gandske Dag ikke andet end  8 Aug:
              Lutter Æreskud saavel paa Vandet som paa Lan-
              det; Imidlertid var vores Admiral Bitter 
              paa Slottet hvor han herlig blev Trakteret.

              Efterat vi nu den 8 Augusti A: 1665 var 
              indkommen til Bergen i Norge, forestillede 
              vi Os at være sikker i Havnen; Thi hvem 
              skulde have tænkt at Englenderne, for at 
              bortsnappe Os, skulle have fordristet sig til 
              at angribe Os udi den stærke Stad Bergen 
              som tilhørede Kongen av Danmark, og bry-
              de Fred mod ham, men vi fandt Os snart 
             bedragen udi saadan forestillelse; Thi vi 
             havde neppe været der udi 24 timer, da 
             kom en av Os forud udsendt Galliot tilbage 
             uden Mast, med beretning at de uden for 
             Korsfiorden havde antroffet et temmelig An-
             tall engelske Skibe, hvorfor de ufortøvet (straks) 
             havde maattet vende tilbage, og var av Fien-
             den bleven forfulgt til de Norske havne, 
             men i det de havde seiglet saa hæftig og

<s 66 i pdf>
104.	                     De Engelskes Angreb
__________________________________________
A: 665.  stærkt for at undløbe , havde de mistet deres 
8.9.Aug: Mast, saa at de ved de Norskes hielp som 
med deres Baader havde bokseret dem, blev 
her indbragt; Men som man igiennom ad-
skillige Fiorder og Veie kan komme til Søes, 
blev den anden Galliot udsendt med Breve 
for at melde vores Ankomst til Bergen, for 
Vedkommende udi Holland.

                     Søndagen den 9 Augusti imod Midda-
            gen, kort førend den tilbagekomne Galli-
            ot havde bragt Os de Tidene at 14 store 
            engelske Skibe var indkomne udi Backesund 
            for der at giæste Os, erholdte vi efterret-
            ning at de Engelske var ankomne til bemeld-
            te Backesund 5 Timer efter Vores avreise der-
            fra; Men da de ikke fandt hvad de søgte, hav-
            de de viist sig overmaade utaalmodige, Og 
           det saaledes at de forvovne Norske Indbyggere 
           selv, havde frygtet sig for dem; Da vi for-
           nam dette, maatte vi atter herudi erkiæn-
           de Herrens frelse som havde ræddet Os fra vo-
           re Fienders hænder, og havde det faste haab 
           at han ikke ville overlade Os til vores 

                                   paa Bergen A 1665.                105.
              _______________________________________
             Fiender, men i alleting staae Os bie, hvorfor     A:1665:
             vi ei heller giorde Os nogen bekymring , og      9 Aug:
             det saameget mindre, efterdi vi laae udi 
             en Stad og Havn som var Kongen av Danne-
             mark tilhørende og agtede Os sikker, efterdi
             vi ikke kunde forestille Os at de Engelske 
             skulde være nogen umenneskelige fredsfor-
             styrrere; Ja vi lod Os intet anfægte der-
             av at vi baade denne og den paafølgende 
             Dag som var den 10 Augusti fik høre at en-
             deel av de engelske Skibe allerede søgte 
             Veyen lige til Bergen. Om eftermidda-
            gen bragte vi i erfaring at de Engelske 
            havde tilsendt den Bergenske Commendant 
            et Brev av følgende indhold:

                At de nemlig Englænderne ikke alleene 
                forundrede sig, men fandt sig endog                   
                Fornærmede fordi Commendanten lod 
                den Nederlandske Retour Flode ligge
                udi Havnen, og tog dem under sin Be-
                skyttelse, da den dog efter retmæssig 
                Fodring tilhørede Kongen av Engeland 
                hvorfor de og her var ankomne for at

<s 67 i pdf>
106.	De Engelskes Angreb
__________________________________________
A:1665.   avhendte saadan deres Eyendom eller i 
Aug:10.   det ringeste at faa Aarsagen at viide 
                 hvorfor man havde givet de Nederland-
                 ske Skibe frie Skydts .

              Derpaa sendte Commendanten bud efter vorres 
              Admiral Bitter for at communicere ham 
              saadant: hvorefter Commendanten strax be-
              svarede dette hovmodige brev paa følgende 
              maade:
        
                 At de Engelske ikke hadde Aarsage hverken at 
                 forundre sig eller finde sig fornærmede for-
                 di man havde givet Skibene som tilhørede 
                 Nederlænderne der stod udi Fred og Ven-
                 skab med Kongen av Danmark, sikker 
                 Skydts og Beskiærmelse  i Bergen, i betragt-
                 ning at havnen staar ligesaavel aaben 
                 for dem som for de Engelske, hvorfor man 
                 og vilde lade dem bekomme alle slags      
                 Forfriskninger og Levnedsmidler ifald de 
                 forlangede det; Men de maatte tillige   
                 vide at han havde Kongelig Ordre ikke at 
                 tilstæde meere end 6 Orlog Skibe at ind-
                 komme udi Bergens havn, hvad enten  

                                   paa Bergen A :1665                107.
              ______________________________________
                de være Engelske eller Nederlandske.              A:1665.
                                                                                          10 Aug:
              Hvorpaa svarede de Engelske:
                At de ogsaa søgte en sikker havn hvor de 
                kunde hviile sig, efterat de i saa lang 
                Tid haver tomlet om paa havet, hvorfor 
                de nu her til Bergen ere ankomne for 
                at forsyne sig med alt hvad de nød-
                vendig behøver.

              Den 11 Augusti erholdte Vi i Bergen Ef-          11 Aug:
              terretning at Fienden var paa Veyen til Sta-
              den med et stort antall Skibe, Kitzere (Galeaser) og
              Brandere; Ja vi fornam om Middagen 
              at de allerede var komne Bergen nær-
              paa 1 Miil hvor de havde ankret. Kort 
              derefter kom en stor Engelsk herre, som 
              nogle vilde meene var Vice Admiral 
              Tydeman selv anroende med en velbeman-
              det Slupe som førte det engelske Konge-
              Flagg, hvorpaa Soldaterne var rødklædde.
              Saasnart han var Steget i Land, begiæ-
              rede han at faa Commendanten i Tale

<s 68 i pdf>
108.	                              De Engelskes Angreb
________________________________________
A:1665. hvilket og skeede, da han efter en kort av-
11Aug: lagt Compliment holdt an hos Commendan-
ten at han skulde byde de Nederlændere  
at rømme Havnen; thi ellers blev han 
nødsaget til at Angribe dem i Havnen, og det 
paa Grund av hans Konges Ordre, hvis ind-
hold var; ”at han ikke skulle skaane no-
gen Havn i hvilken han kunde antræffe 
de Nederlandske Retour Skibe ” hvor-
paa den bergenske Commendant svarede:

                At han ikke havde nogen Magt over de
                Nederlandske Skibe, langt mindre nogen 
                Ordre eller Befaling at drive dem ud 
                av Havnen, men at han tvertimod vil 
                beskiærme alle og enhver, som søger de-
                res Tilflugt til hans Konges Protection, 
                imod all Vold, Magt og Overlast..

              Han bragte det og ved sin fornuftige Forstil-
              lelse saa vidt, at den hovmodige Englænder 
              omsider ikkun begiærede at maatte faae Til-
              ladelse at Ankre med sine Skibe paa Ree-
              den, paa det han saa meget snarere 
              kunde erholde de fornødne Levnedsmidler;

                                   paa Bergen A 1665,                  109.
              _______________________________________
              Hvilket ogsaa blev ham bevilget, dog med den    A:1665.
              Vilkaar at de skulle forholde sig stille og fre-       11 Aug:
              delige: hvorpaa han med en forstilt høflig-
              hed tog sin Avskeed, og under de Danskes 
              tordnende Skud, saavel som vores Kanoners 
              løsning samt under Lyd av de Engelskes 
              Trompeter, foer tibage til sit Skib igien.

                  Vi kunde endnu ikke troe at de En-
              gelske skulle være saa dristige og for-
              vovne at angribe Os udi Havnen, hvor-
              for vi ansaae det for et Engelsk Pra-
              lerie, men imod Eftermiddagen erfare-
              de vi hvad de førte i sine Skiold, da 
              vi saae Fienden med 14 Krigs Skibe, 
              4 Kitzer (Galeaser) eller Jagtskibe og med 3 Brande-
              re nær ved Staden at komme til Os, 
              ved hvilken Leilighed de lode sig høre  baade
             med deres Kanoner og Trompeter, hvilket 
             jeg troer, skeede mere til Skræk end at 
             viise de Danske nogen høflighed derved;

<s 69 i pdf>
110.                              De Engelskes Angreb
___________________________________________
A:1665. De Danske lode ogsaa deres Kanoner avfy-
11 Aug: re: Derpaa lod de Engelske vaye deres 
              røde Konge Flagge Atter fra deres Skibe; 
              Den fornemste førte og samme slags 
              Flagg fra fore stangen, hvorav vi kunde 
              slutte at det var Vice Admiralen for 
              Esquadren av det røde Flagg; Men Admi-
              ralen var dybere i Søen, efterdi Vinden 
              havde forandret sig. Denne Vice Ad-
              miralen indbildte sig meget med sit 
              Skib, meenende at overvælde Os med 
              liden møye, og stræbede derved at ind-
              lægge sig et udøedeligt Navn og indhændte 
              et stort Bytte. Saavel som og en berømme-
              lig Seyer. Saasnart var han ikke her 
              paa Reeden ankommen, førend han hale-
              de med sine Skibe lige imod Toldboden 
              og derefter strax lod Havnen slutte til. 
              Skibene posterede sig i skikkelse av en 
              halv Maane, og det saa tæt i hinanden 
              at ikke det ringeste Skib imod deres Villie

                                   paa Bergen A 1665                    111.
               _______________________________________
               kunde hverken komme ud eller ind.                     A:1665
               Saavidt Vi kunde mærke, var at hvert                  11 Aug:
               Skib besadt med 50 til 60 Kanoner, nogle 
               meere og nogle ringere; Ja, den Side som 
               de vendede til Os , proppede og fyldede de saa-
               ledes med Kanoner, at det lod ligesom de 
               med eengang vilde skyde Os i Grund: 
               Undertiden lode de deres røde Kongeflagge 
               vaye; Ligeledes lode de sig og høre med 
               deres Trommer og Trompeter, hvorved de 
               ikkun ville forskrække og forvirre Os, paa 
               det Vi ikke skulde vide  paa hvad Maade 
               Vi skulle begiægne (møte) slig hovmodig fiende.
                     Desuagtet begav Vores Admiral Bit-
                ter sig strax i Land for at tale med Com-
                mendanten og med General Ahlefeld samt 
                de øvrige bergenske Captainer, og det ef-
                ter den høyeste Nødvendighed: Inderlig 
                bedende, at de ville staae Os bie paa det 
                en saa riig beladet Flode ikke maatte 
                falde i de Engelskes hænder etc: Og

<s 70 I pdf>
112.	De Engelskes Angreb
_________________________________________
A:1665.  Saasnart Admiralen havde faaed Forsikring 
11 Aug:  hvorpaa giorde Vi Anstalter at byde Fienden 
Spidsen, hvorfor han og gav Ordre til alle 
Skibe at gribe til alle nødvendige Forsvars 
Midler for at giøre den hovmodige Fiende 
vedbørlig Modstand. Hvorpaa lagde vi og 
vore Skibe ligeledes tæt an i hinanden udi 
skikkelse av een halv Maane og vendte Styr-
bord Siden til vore Fiender, men der 
var ikke fleere end 7 til 8 beqvemme Ski-
be som var i stand til at byde Fienden 
Spidsen, Og disse var ovenikiøbet udi 
en slæt Tilstand, efterdi de ei aleene var 
stærk ladede samt svage og Lække, men endog 
forsynede med faae Kanoner. Vi havde 
desuden saa lidet Rum for vore Skibe, 
efterdi de laae udi Havnen hvor den 
var paa det trangeste  og smaleste, at 
Vi neppe kunde stille dem i Orden, 
men ved de Engelskes Ankomst, lode 
Vi dog, uagtet alle de vanskeligheder 
Vi vare bestædde i, alligevel Vore Printze 

                                   paa Bergen A1665.               113.
               _____________________________________
               Flagge vaye og lode oss tillige høre med        A:1665
               Trommer og Trompeter, paa det vi kunde la- 11 Aug:
               de de Engelske mærke at vi vare resolve-
               rede til at værge Os tapper og retskaf-
               fen.
               Men efter mine Tanker var dog de 
               forvovne Englændere ikke dristige nok; 
               Thi de havde strax i begyndelsen med li-
               den Møye og Fare, ei aleene kundet Er-
               obret Vores  Retour Skibe, men endog 
               mange andre Coffardie Skibe, naar de ik-
               kun havde bemandet deres Kitser, Baader, 
               Sluper og andre smaae Fartøyer med et 
               tilstrækkelig bevæbnet Mandskab, og 
               dermed i en Furie giort Anfald, af-
               hugget våre Ankertouer og slæbet Os ud 
               av Havnen; thi på sådan Maade havde 
               ingen av Os været mægtige til at giøre 
               dem vedbørlig Modstand, efterdi ingen 
               havde giort seg den ringeste Tanke og For-
               modning  om Fiendens Angreb og Anfald, 
               og altsaa ikke var bereed til at giøre nogen 

<s 71 i pdf>
114.	                 De Engelskes Angreb
_________________________________________
A:1665.  Modstand, hvorfor vi ei heller var i no-
11 Aug: gen ret Slagtorden; Ja, vore føyede An-
stalter til Træfningen, gik i begyndelsen lang-
somt nok for sig; Thi de fleeste av våre 
Skibsfolk var endnu i Land, uden at tæ-
nke på andet end at giøre seg lystige med 
Vin og Øl som steeg dem i hovederne. 
                      Imidlertid lod den Bergenske Commen-
              dant, på idelig (vedvarende) Ansøgning av Vores Ad-
              miral Bitter, giøre Allarm såvel med 
              Klokker som Trommer udi den ganske 
              Stad. Ligeledes lod han og paa alle Sta-
              dens Publike Stæder kundgiøre, at 
              alle og enhver av de sig her i byen oppholdene 
              Hollandske Skipsfolk, ufortrødent skulle 
              forføye seg til Skibene under Lovs Straf 
              og under fortabelse av deres fortjente 
              Maanedspenge. Fremdeles maatte 
              og alle Bergens Borgere samles under 
              Gevær, på det de ved denne Leilighed kun-
              de beskiærme Staden.
                   Det er umuligt at beskrive den frygt 

                                   paa Bergen A 1665:                 115.
                    ____________________________________
                  og Forvirrelse som man bemærkede hos de sto-A:1665..
                  re udi Bergen, da de på den ene side er-             11 Aug:
                  farede de Engelskes Frækhed, og på den an-
                  den Side betraktede Vorres slette Omstændig-
                  heder, ihvilke Vi ikke var i stand til ved-
                  børlig Forsvar; hvorfor ogsaa kom i Ove-
                  rveielse den maadelige Beskaffenhed som var 
                  ved Slottet og Skandserne hos denne ubefæ-
                  stede Stad udi hvilken nu allereede befand-
                  tes saa mange store Krigsskibe som med 
                  deres Tordnende  Kanoner kunde ødelægge alt 
                  det som ville sætte seg imod dem; Ja, 
                 da Indbyggerne hørte den usædvanlige  Al-
                 larm med Klokker og Trommer, veedste de 
                 neppe hvor de skulle henvænde sig: Denne 
                 skræksomme  Allarm var saa meget mee-
                 re Nærgaaende, efterdi ingen av dem 
                 tilforin (tidligere) havde oplevet saadant; Derpaa 
                 bleve alle Kramboder tilsluttede ; Men 
                 nogle av de tapreste Borgere grebe dog 
                 til Gevær, imedens at de Mismodige og 
                 forsagte Fruentimmere vare i Arbeide med 

<s72 I
 pdf>
116.	De Engelskes Angreb
_______________________________________
A:1665  at bringe deres Klenodier, Perle og Ringe: 
11Aug: kort sagt , Kister og Kufferter bleve fyldte 
med det beste bevægelige Gods, indtil de 
om Aftenen toge Flugten uden for Staden, saa 
at Staden ble lige som gitt de Engelske til 
Priis: Koner som havde deres diende Børn, lo-
de sig høre med sligt forskrækkeligt Skrig 
at en Steen derover maatte bevæges, hvilket 
ikke var at undre over.

                     Imidlertid havde Vi endnu faae Folk 
               på Skibene: Vores Skib den opgaaende 
               Sol (RIJSENDE ZON) , var dog av aller værst derav, efterdi 
               Vi havde bragt alle våre Kanoner Atter 
               i Skibet, på det Vi kunde lætte Forskibet 
               for at stoppe den Lække som Vi der havde 
               fornummet, og altså var vi ubeqvemme 
               til at giøre nogen Modstand: Foruden 
               dette var og vores øvrige Skibsfolk i Land, 
               derfor maatte de som var tilbage i Skibet 
               arbeide paa at bringe Alting udi bedre 
               Tilstand: Vi bragte Vort svære Skiødt (skyts) 
               til borde, hvoriblandt ogsaa var 2 halve

                                   paa Bergen A: 1665.               117.
               _____________________________________
               Kartauer (18 pundige kanoner) , og tilsammen 24 kanoner som A:1665:
               alle var av det grove Skydt hvilket Vi                 11 Aug:
               fra Batavia havde bragt med oss. Dernest 
               kastede Vi og fra oss Lader og Kister som 
               vare Os i veyen, for at faae saa meget 
               bedre Rum på Dækket, hvilket også de 
               øvrige Skibe giorde: Og et hvert av dem 
               bragte så mange Skiødt til Borde som 
               de kunde anbringe langs Siden imod fien-
               den; I det øvrige ble Alleting efter 
               nærværende Leilighed saaledes indrettet 
               at man kunde være en Fæstning. Ef-
               terhaanden kom og de i Land værende Ma-
               troser og Soldater tilbage, og begyndte 
               med saadan Flid og Iver at legge Haand 
               på Gierningen mod, at vi endnu imod 
               Aftenen blev ferdig, og levede i det beste 
               Haab, omendskiøndt Vi befant Os udi 
               en slæt Tilstand.
                    Herpaa foer vores Tappre Admiral 
               paa et hvert til Træfning ferdigliggende 

<s 73 i pdf>
118.	                              De Engelskes Angreb
_________________________________________
A: 1665. Skib for at opmuntre dem: og holdt en Ta-
11Aug:  le saavel for Skibsfolket i almindelighed 
som og for Capitainerne i særdeleshed; Og 
da dette var skeed, lod han det øvrige 
Mandskab som var paa de andre Skibe 
deels gaae over paa Retour Skibene, og 
dels til Slottet for at forstærke Besæt-
ningen. En Mængde tappre Borgere 
kom Os og til hielp for at giøre de Engel-
ske Modstand saavel av Slottet som 
Skandserne.
                     Vores største Frygt var for de Fiendt-
             lige Brandere (brannskip), men Vinden var Os dog 
             endnu etter Ønske og blæsede ud av Hav-
             nen. Vi havde altsaa giort Os færdige 
             at fægte retskaffen, naar vi skulde bli-
             ve Angrebne.
                    Imidlertid var de Engelske endnu i 
             Arbeide med at sette sig i Slagtorden 
             og giøre deres Indretning saaledes at det 
             ikke skulle feyle dem at bemæstre Os:

                                   paa Bergen A: 1665.                 119.
              _______________________________________
              De laae Os saa  nær at vi nøye kunde                  A:1665
              see alt hvad de giorde, ja så nær at man              11Aug:
              nesten kunde række hinanden med en Pi-
              stol: Efter all formodning giorde de den 
              visse Bereigning at erobre Os udi det før-
              ste Angreb, eller i det mindste skyde
             Os i Grund (senk); Ja, det er umueligt at be-
              skrive hvor Overmodige endeel av de En-
              gelske Soldater og Matroser begiægnede (møtte) 
              Os: Endeel av dem gik i Land og løb 
              omkring i den forvirrede Bergens 
              Bye fra et Værtshuus i et Andet for at 
              drive Spot med Os! De kaldede Os for 
              Bernhuttere, Skiælmer, Hunde, Smør-
              og Oste Kræmere; Men Hovmod kommer 
              gemeenlig for et Fald: Vi lode dem 
              ikkun immer Skiænde og Forhaane, men 
              fattede derved tillige det største Mod 
              og Haab om den Høyestes Hielp.
                   Da Aftenen faldt ind, holdt Vi god 
             Vagt, men de som havde været i Land 

<s 74 i pdf>
120	De Engelskes Angreb
________________________________________
A:1665. og drukket formæget, lagde sig til at Sove.
11Aug:  De øvrige holdt som meldt er, god Vagt, 
              paa det vi ikke uformodentlig skulle 
              Overfalles; Men Natten blev dog tilende-
              bragt udi roelighed. 

12Aug: Neppe saae Man Morgenen fremskri-
de av Onsdagen den 12 Augusti førend 
Vi atter saae hvorledes de Engelske  joe 
meere og meere bemøyede seg med at 
giøre alle Anstalter til Træfningen: Og 
saaledes at besørge Alleting at deres An-
slag ikke maatte feile. Herpaa foer 
deres Vice Admiral med en velbeman-
det Slupe som førte det røde Flagg, un-
der Trompeters Lyd og under Canoners 
Løsning til Lands, og gik til Hr Commen-
danten og de øvrige Krigs Officiers, og 
opfodrede udi sin Konges Navn alle Ost-
indiske Skibe med det Løfte:
              ” At han ville give Commendanten 
              den halve Deel av Byttet, saafremt 

                                   paa Bergen A: 1665.                 121.
               ______________________________________
                   ”han ikke ville bemænge sig i Sagen,            A:1665
                   ”hvortil han føyede dette, at han                   12 Aug: 
                    ”lettelig kunde erobre Os, men det 
                    ”var ikke hans Forsæt på nogen 
                    ”Maade at tilføye Staden (byen) nogen ska-
                    ”de.
              Men fik til svar: 
                    ”At de aldeles ikke ville være så 
                    ”umenneskelig imod de Nederlænde-
                    ”re som deres Venner og Allierede,
                    ”hvilke paa redelig Troe, vi aleene 
                     ”være komne til dem, men endog 
                     ”er tagen under Beskyttelse. De 
                      ”finder seg derfor skyldig og forbunden 
                      ”at staae dem bie udi deres Nød 
                      ”og rædelig beskiærme dem. De vilde 
                      ”heller ikke på nogen Maade tilste-
                       ”de at Staden og Havnen skulle for-
                       ”uroliges eller Violeres (skades). Og Staden 
                       ”tilligemed Havnen stod aaben for 
                      ”alle fredelskende Bundsforvantere( Forbundsfeller), 

<s 75 i pdf>
122.	De Engelskes Angreb
_______________________________________
A:1665.          ”Men den første som ville begynde 
12Aug:            ”nogen Uleilighed, det maae være En-
                        ”glændere eller Nederlændere, imod 
                        ”saadanne ville de Erklære seg som 
                        ”fiender.
              Hvorpaa den engelske Vice Admiral skal 
              have sagt: 
                        ”At han alt dette uagtet dog allikevel 
                        ”ville Erobre denne Retour Flode: 
                        ”Og erkiendte ingen der var i stand 
                        ”til at forhindre ham udi hans For-
                        ”sæt; Thi da han med sin mægtige 
                        ”Flode kunde undertvinge Allting, så 
                        ”ville han heller ikke spørge nogen 
                        ”derom.
              
              Men da nogle Danske Herrer faldt ham 
              ind i Talen med vedbørlig Forestillelse 
              derimod, havde han omsider givet bedre 
              Kiøp og sagt: 
                        ”At han ville bie saa længe indtil

                                   paa Bergen A: 1665.                123.
              _______________________________________
                       ”Vi med vore Skibe vare komme ud i
                       ” Søen, og imidlertid kun bare søge 
                        ”en forfriskning for seg og sine 
                        ”Folk.
              Derpaa drog Vice Admiralen bort, da de 
              Danske Herrer lod Saluttere for ham med 
              nogle Skud, men han foer dog ikke lige til 
              sine Skibe, men nærmede sig til Os: Og 
              paa det han der nøyere kunde betragte Alle-
              ting, foer han Os forbie; Skib for Skib.
              Vi gav ham 3 Æreskud, og lod derpaa vo-
              re Trompeter blæse Melodien av den Vise: 
              Wilhelmus von Nassau, for at lade see 
              at Vi vare uforsagte for de Engelskes 
              Hovmod. De takkede Os strax derpaa fra 
             deres Skibe saavel med deres Grove Skyts  
             som med at røre Trommen og blæse i 
             Trompeter.
                 Saasnart som Vice Admiralen var kom-
             men Ombord, saa man de Engelske

<s 76 i pdf>
124.	                De Engelskes Angreb
________________________________________
A:1665. giøre sig ferdige: Lade og derpaa slaae Allarm;
12Aug:  Imidlertid foer bemeldte Vice Admiral fra 
              skib til skib for aa indprente sine underha-
              vende et godt Mod, og gav dem Haab om et 
              rigt Bytte. Nu merkede Vi at det vil-
              de gielde Os; derfor giorde Vi en kort Bøn,
              og stillede Os samtlig udi den anbefalede 
              Orden: Om morgenen gik vel Solen klar 
              op, men siden blev den efterhaanden Over-
              skyed, hvorpå fulgte en Støvregn; og 
              Vinden blæsede efter Vores Ønske ud av 
              Havnen, hvilket gav Os et godt Haab om 
              Seyer.
                  Omtrent Klokken 6 om Morgenen tog den-
              ne haarde Træfning sin begyndelse paa føl-
              gende Maade; Efterat Fienden havde gi-
              vet et Tegn til Angrebet, blev alt deres gro-
              ve Skytt med engang saaledes avbrændt paa
              Os, at Himmel og Jord ligesom zittrede 
              og rystede derved; thi efter Vores formee-
              ning blev det avbrændt over 400 Kanoner 

                                   paa Bergen A: 1665                  125.
              _______________________________________
              som samtlig vare Ladde med Skroot og Kug-    A:1665.
              ler hvilke fløy ind udi vore Skibe saa                 12 Aug:
              forskrækkelig at alting knagede og bragede. 
              Ja Vandet selv blev ligesom kaagende og sy-
              dende. Og dog alligevel fik Vi til Vores 
              forundring ikkun faae døde ; thi udi det-
              te brændende Angreb faldt der ikkun paa 
              Vort skib 2 Mand.
                   Da vi nu havde udholdt den første 
              Furie, tabte vi aldeeles ikke Modet, som 
              de Engelske maaskee havde indbildet sig, 
              men gav tvertimod med alle Vores Kano-
              ner på de Engelske igien, og det saale-
              des at Himmel og Jord atter rystede.
                   Neppe havde Vi givet denne Salve 
              da var saavel Vi som Fienden paa nyt 
              igien ferdig, saa at Vi antastede hinan-
              den på saadan forskrækkelig Maade som 
              nogen Tid er skeed udi et Søe Slag: Fie-
              ndens Knipler (stangskudd) og Kugler susede Os lystig om 
              Ørene, og dog alligevel aktede Vi det lidet

<s 77 i pdf>
126.	De Engelskes Angreb
_______________________________________
 A: 1665. men skjød hæftig på Fienden igien; og 
 12Aug:   da ingen blev den annen noget skyldig, 
                opstod derav et så blodigt Slag som no-
                en Tid er skeed på Søen.
                   
                      Men Vi kunde ikke nok som forundre 
                Os over, at de Danske i stæden for den be-
                lovede hielp, lod vaye en hvid Fredsfane 
                fra Slottet og holdt sig stille, men lod 
                Os fægte mod hinanden, hvorfor vi he-
                ller ikke indbildte Os andet end at de 
                Danske havde solgt Os, men siden und-
                skyldte Commendanten sig at han ikke 
                havde utstukken den hvide Fane av
               anden Aarsage end aleene derved at 
               formane de Engelske at holde inne med 
               videre Fiendtlighed; men ingen av begge 
               Partier aktede sådant, thi de skjøde 
               uophørlig paa hinanden saaledes at al-
                ting stod i Røg og Flamme: og da vi 
                endnu havde Vinden efter Ønske, saa

                                   paa Bergen A: 1665.                  127.
              _______________________________________
              betog Røgen av vore Kanoner gandske og           A: 1665.
              aldeles Udsikten for Vore Fiender, saa                 12 Aug:
              at deres fleste Kugler fløye over Os hen 
              og ind udi Staden hvor de giorde temmelig 
             Skade saavel på Huuserne som på Ind-
             byggerne, av hvilke sidste nogle bleve 
             dræbte.Vi derimot som brændte Løs 
             med hele Lag mod Fienden, kunde see 
             Mængden av deres Folk falde; thi vi hav-
             de endeel Kanoner av 46, 36, 30 og 24 
             Pundinger, hvorved vi tilføyede dem 
             stor Skade, men de bleve Os dog allige-
             vel med deres Kanoner intet skyldig , 
             Kort, dette var ikke nogen Træfning 
             således som de i almindelighed pleyer 
             være til Søes, men meget meere et 
             umenneskelig Mord. Ja den gandske 
             Stad Bergen stod i fuld Flamme, 
             lige som den havde været i Helvede. Vi 
             mærkede efterhaanden  at de Engelske 

<s 78 i pdf>
128.	                   De Engelskes Angreb
________________________________________
A: 1665. tabte Modet, men vi fattede derimod mee-
 12Aug:  re og mere Hierte, saa at vi ønskede,
               uden hielp fra Landet at kunde forfølge og 
               udføre denne Fægtning.

                    Men efterat Vi en stor Stund havde 
                været indbegraben udi Slag med Fienden, 
                blev Commendanten endelig av de i Slot-
                tet værende Nederlænder overtalt og be-
                væget til å hielpe Os fremdeles: Der-
                paa blev den hvide Fredsfane nedtaget og 
               derimod ophidset det røde Blodflagg, og 
               strax spillede man av Fæstningen med 
               det grove Skydt paa de Engelske, hvorover 
               disse blev temmelig bestyrtzede: dog 
               alligevel skeedde ikke en saa hæftig Mod-
               stand som nøden udfodrede, efterdi det
               feilede dem paa adskillige Nødvendige 
               Krigsmaterialier, hvorfor Vi med vore 
               Skibe måtte giøre det beste, ligesom
               Vi og blev meere og meere behiertede og 
               skiød hæftig paa Fienden, da Vi derimod

                                   paa Bergen A: 1665.                 129.
               ________________________________________
               ikke ble så skarp beskudte  som tilfore (før).      A: 1665
               Summa, de Engelske som endnu i Mor-             12 Aug:
               genstunden pralede saa forskrækkelig og 
               visede saa mange Tegn til Hovmod, for-
               faldt nu i Angst og Nød, og blev mange 
               av dem Skudte, men over Os lod Gud see 
               sin besynderlige og forunderlige Forsyn: 
               Imidlertid gav vi stedse Fyr paa Fien-
               den, men de tilføyede Os nu ingen 
               Skade efterdi de vare bragte udi en fuld-
               kommen Uorden.
                     Udi fulde 3 Timer havde Vi fægtet 
               indtil de Engelske omsider bleve gandske 
               udmattede og deres Skibe opfyldte med 
               døde og Saarede, hvorover de uformodent-
               lig begav sig på Flugt, på det de :/ef-
               ter vaare tanker:/ des snarere kunde und-
               løbe vaare Grove Skiødt; Ja de flyktede 
               med saadan Iver fra Reden at de avkap-
               pede deres Ankertouer og lode deres Anke-
               re ligge efter seg på Grunden. Vi 

<s 79 i pdf>
130.	De Engelskes Angreb
_______________________________________
A:1665.  Erobrede en Engelsk Baad, 2 Sluper og tog 
12Aug:   3 Soldater til Fange. Nogle av deres Ski-
              be lagde sig på den eene Side at de ikke 
              skulle synke efterdi Over og Under 
             var bleven meget beskadiget av vore Kug-
             ler: Andre forvirrede sig saaledes i hin-
             anden at de endnu blev meer beskadi-
             get; hvortil end da kom dette at Vi med 
             Vore Kugler gav dem en Tilsatz; men 
             som Vinden var dem meget Nyttig udi 
             Flugten, seylede de videre fort indtil 
             de kom en fierdedeel Miil fra Staden, 
             hvor de udi en beskadiget Tilstand 
             lode deres Ankre falde.
                 Efterat Vi endnu i Flugten havde gi-
             vet dem en god Salve, holdt Vi op 
             med videre Skyden da Vi ikke kunde
             række dem, og det ikke var raadeligt 
             at forfølge dem med vore Kostbare sk-
             ibe. Paa vore Skibe som var Posteret 
             i mod fienden, havde vi ikke meere end

                                   paa Bergen A:1665.                  131.
             ________________________________________
             omtrent 30 døde og 70 Saarede. Vi var                A:1665
             ikke Stærke på disse skibe, derfor gik                  12 Aug:
             mange Knipler og Kugler igiennom uden 
             at giøre stor Skade, men Skibene vare 
             dog overmaade beskadigetde saavel paa
             Master, Stanger, Touværk som og paa 
             selve Skibe som var igiennomborede.
                    Den tapre Skipper Ruth Maximilian 
             som fra Lisabon her var ankommen og 
             havde værget sig tapper og raadelig, havde 
             og tatt megen Skade paa sit Skib, saale-
             des at det var ferdig at synke. Noget 
             merkverdig var det, at luften under 
             træffningen var meget dunkel og op-
             fyldt med Støvregn, men derefter be-
             gyndte Solen at skinne lige som om 
             Morgenen, ret lige som Himmelen selv 
             havde en avskye for denne de Christ-
             nes blodige og umenneskelige Træf-
             ning. Vore døde, hvoriblandt var 
             Kiøbmand Peter von Sandfliet, bleve

<s 80 i pdf>
132.              De Engelskes Angreb
_______________________________________
A:1665.  vedbørlig begravne, og de Saarede alle sam-
12Aug:   men bragte i Staden.     De Fangne 
               saavel som andre, ja de engelske Breve 
               melde, at en fornemen Obriste (Oberst) /:jeg 
               mener at det var den unge Græve av 
               Sandwich:/ tilligemed 4 til 5 Capitainer 
               og 500 saavel Officiers som Soldater og 
               Matroser vare faldne: De Saarede bleve
               og regnede til nogle Hundrede; Deres 
               Skibe vare og største Deel beskadigede: 
               3 til 4 var synkede, men dette er dog 
               siden befunden urigtig; thi de beska-
               digede Skibe bleve, skiøndt med stor 
               Møye conserverede, men de vare dog 
               saaledes tilredede, at de ikke kunde 
               seiyle langt: de havde og mange Døde , 
               hvilke de til største Deel maatte ka-
               ste ud i Søen, men den paafølgende 
               Nat bragte de de øvrige til Lands 
               og kastede dem deels udi en stor 
               Gruft og deels skiulede dem i mellom 

                                   paa Bergen A:1665.                  133.
                ______________________________________
                Klipperne, hvorav nogle bleve funden efter       A:1665:
                at de engelske Skibe vare borte.                        13 Aug:

                      Hidentil var nu allting gaaed efter 
               Vores Ønske. Nestfølgende Dag efter 
               Træfningen, fik den Bergenske Commen-
               dant fra den Engelske Vice Admiral 
               en Skrivelse av denne indhold:
      
                 ”at han ikke nok som kunde forundre 
                 ”sig over den Fiendtlige begiægnelse  
                 ”(mottakelse) som blev udviist i mod ham, da de
                 ” ingenlunde var sindet at tilføye 
                 ”Staden end sige Indbyggerne noget 
                 ”Ondt, men ville ikkun Angribe 
                 ”og erobre Retour Skibene som var 
                 ”deres Fiender tilhørende: han 
                  ”maatte derover høilig beklage  sig, 
                  ”at de var tilføyed saa stor Skade
                  ” av de Danske, hvorfor han forbe-
                  ”holdt sig efter kort eller lang Tid
                 ” at hævne dette paa Bergen og dens       
                 ”Indbyggere, da han havde i Sinde 

<s 81 i pdf>
134.	De Engelskes Angreb
_______________________________________
A:1665.        ”inden kort Tid at komme tilbage 
13Aug:          ”med en langt større Magt, de    
                      ”Danske til Trods, for at angribe de 
                      ”Nederlandske Skibe.
              Dette Brev blev strax tilbørlig besva-
              ret, med forsikring ”at i fald de kom 
              tilbage ville man endnu begiægne (motta) dem 
              skarpere.

                   Herpaa retirerede de Engelske sig efter 
              haanden og seiylede halvanden Miile 
              lengere bort, hvor de lode deres Ankre 
              falde for at forbedre deres beskadi-
              gede Skibe. Vores Admiral av
              sendte imidlertid en Galliot (galeas) med Bre-
              ve, for at bekientgiøre Vorre store 
              Seyer udi Holland for det Ostindiske 
              Compagnie.

                 NB. Dette Brev findes hos Schultzen, 
                 men da det ikke alt sammen ti-
                 ener til min hensigt udi nærvæ

                                   paa Bergen A: 1665.               135.
              ______________________________________
                 rende Samling, vil jeg aleene                          A:1665.
                 derav uddrage følgende:                                 13 Aug:

              ”Hr General von Ahlefelt og Hr Com
               ”mendant von Cicignon, som trakte-
               ”de i Venlighed at forekomme all 
               ”uroelighed og fraraadede de Engelske 
               ”fra deres forvovenhed, holdt sig over-
                ”maade Tapper.          

              Vores Admiral skrev og et særdeles Brev, 
              hvorudi han forlangede at han måtte 
              blive tilsendt alle fornøden Krigsmateria-
              lier, efterdi man endnu daglig stod i 
              frygt for, at de Engelske ville komme 
              tilbage med en større Magt. Imidler-
              tid forøgedes fortroeligheden daglig 
              imellom den Bergenske Magistrat og 
              Vores Admiral, og tilsagde de hinanden 
              all redelig Hielp og bistand saavel til 
              Lands som til Vands. Det blev og be-
              sluttet at ei aleene Slottet men endog

<s 82 i pdf>
136.                  De Engelskes Angreb
_______________________________________
A:1665. Skandserne saaledes skulle forbedres og for-
13Aug:  stærkes, at fienden ei saa læt skulde be-
              mægtige sig dem, ifald han ville Angribe 
              dem. Vi resolverede (besluttet) og anden Gang 
              at sætte vore beskadigede Skibe i stand 
              til en nye Træfning, hvorfor man og 
              med alvorlighed la Haand på Værket.
                   30 Kanoner som man på Skibene 
              kunde undvære, bragte man til Lands 
              for at besætte Slottet og Skand-
              serne. Alle rundt omkring boende 
              Bønder, ble ufortøvet Tilkaldede 
              for at arbeide på Skandserne og an-
              dre Fæstningsværker for at bringe dem 
              der snarere udi vedbørlig Stand; Ja, 
              Indbyggerne selv med deres Koner og 
              Børn arbeidede ogsaa derpaa. 

                 Hvad Os angik, da opsøgte vi vore 
              fienders forladte Ankere og bekom derav 
 24.    Vi erholdte og Tidender fra Holland
 at vores Krigs Flode var ferdig at løpe

                                   paa Bergen A :1665.                137.
               ______________________________________
               i Søen for at avhænde alle vore Skibe                A: 1665.
               fra Bergen.                                                         14 Aug:

               Fredagen den 14 Augusti helligholdte Ind-
               byggerne i Bergen en Taksigelses og Bed-
               edag. Man giorde og efter Anmodning en 
               Ligpræken efter den Lutherske Kirkes Maa-
               de over den avdøde Kiøbmand Sandfliet 
               udi en av Stadens  Kirker.

               Søndagen den 16 Augusti holdte vi                  16 Aug:
               på Retour Skibene en Tak og Bededag. 
               Imod Middag sendte de Engelske endnu
               et Brev til den Danske Commendant av 
               denne Indhold:
                  ”At de Engelske ansøgte Commendan-
                  ”ten, at omenskiøndt en Større 
                  ”Krigsmagt var forhaanden, han dog 
                  ”aleene ville tillade dem med 3 eller 
                  ”4 Skibe at komme paa Bergens Reed 
                  ”for at opsøge deres avkappede Ankere, 
                  ”og for at faae nogen Vederqvægelse

<s 83 i pdf>
138.	De Engelskes Angreb
________________________________________
A:1665.     ” og Lægemidler for deres Saarede.
17 Aug:
              Men denne Ansøgning blev dem snart avsla-
              gen, efterdi de saa Voldsom og Fiendlig hav-
              de angrebet Staden: Dette fortrøde ( ergret) de 
              Engelske, og derfore den 17 Augusti atter ind-
              sendte til Commendanten et Brev av saa-
              dan innhold:
                  ”At de ville komme tilbage igien med 
                  ”en større Magt, og enten borttage 
                  ”den Hollandske Retour Flode i trods 
                  ”for dem, eller i det mindste stikke 
                  ”Bergen i Brand.

              Hvorpaa de fik saadant svar:
  
                  ”At de kund kunde komme med deres 
                  ”heele Søemagt, etterdi de vare resol-
                  ”verede (besluttet) at modtage dem saaledes 
                  ”at de ikke skulle komme den Tre-
                  ”die gang.

              Imidlertid da dette svar blev avferdiget 
              til de Engelske, giorde vi Os saa meget 

                                   paa Bergen A: 1665.               139.
               _____________________________________
               snarere ferdig til en nye Træfning, efterdi        A:1665
               vi forestillede Os, at de Engelske ikke             17Aug:
               efter deres hovmodige Natur kunde fordøye 
               saadant Svar. Vi lagde Os strax med 
               Vores bevæbnede Skib udi skikkelse av en 
               halv Maane på det Stæd hvor havnen var 
               paa det bredeste; Imidlertid gik ar-
               beidet på Landet likeledes ivrig for sig,
               for at hindre og avværge alle Fiendtlige 
               Andfald: Bommen for havnen blev og 
               forbedret med store Jernlænker, paa 
               det fienden ikke skulde kunde anbringe 
               sine Brandere (brannfartøyer), for hvilke vi mest frykte-
               de Os, da saadant med en Nordlig vind 
               gandske føyelig kunde skje. 

                     Hvad Os angik, da bragte vi alle 
               de Kister og Kasser fra Skibene i Land 
               som kunde være Os i veyen, på det 
               vi kunde ha så meget bedre Rum. 
  
               Saaledes oppebiede (avventet) vi med godt Mod

<s 84 i pdf>
140.                 De Engelskes Angreb
________________________________________
A:1665  vore Fiender indtil den 22 Augusti, da 
25 Aug: Vi erfarede deres Fortræk og avreise.
              Rygtet gik at de skulle være seylet 
              til Engeland for at forsyne sig med Læv-
              netsmidler og Krigsfornødenheder; Imid-
              lertid vare og alle Anstalter paa Landet 
              bragte i vedbørlig Stand til all fornø-
              den Forsvar, Denne Tidende om de 
              Engelskes fortræk foraarsagede en stor 
             Glæde i Staden, men det varede ikke læn-
             ge; thi strax derpaa blev der utspredet 
             det Rykte at en stor Mængde engelske 
             Skibe havde ladet sig see for de Norske 
             Kyster, hvilket foraarsagede en nye Uroe-
             lighed i Staden, men den paafølgende 
             Dag fik man atter Tidende at disse 
             Skibe var borte. 

                  Den 25 Augusti vare alle de Bergen-
             ske Skandser til Forsvar ferdige, saaledes

                                   paa Bergen A:1665.                 141.
              ______________________________________
              at de vare i Stand til at imodstaa Fien-                A:1665.
              den.                                                                     25)
                                                                                         30) Aug:
                  Den 27 Augusti fik Vi den Efterret-
              ning at Vores Søemakt havde forladt 
              de Skotske Kyster og var i begreb med 
              at komme hid, hvilket foraarsakede en 
              inderlig Glæde hos Vores Admiral, hvor-
             fore han inviterede saavel den Bergen-
             ske Commendant som Magistrat til 
             Admiral Skibet hvor de her-
             lig bleve Trakterede, og under Kanoners 
             Løsning og Trompeters Lyd holdte sig 
             Lystige; Og i sandhed havde saavel 
             Commendanten som andre Bergenske 
             herrer, gandske merkelig udviist deres 
             Velbevaagenhed imod Os.

                  Den 30 Augusti ankom 3 Skib av 
             den Hollandske Orlogs Flode, og kastede
              Anker paa Bergens Reed, Saluterende 
              Fæstningen med Æreskud samt Trommer

<S85 i pdf>
142.	De Engelskes Angreb
________________________________________
A:1665. og Trompeter, hvilke Skibe skulle Geleide
3 Septbr. Os til den Hollandske Flode der skulle 
               Convoyere Os til Fædernelandet.

                    Den 3 September seiylede Vi fra 
                Bergen og Saluterede Fæstningen, som 
                og paa vedbørlig Maade svarede Os; 
                Og lige som Vi med Glæde vare her 
                ankomne, så skildtes vi og av 
                som Venner.

                      Saavidt Walter Schultzens 
                      Beskrivelse om denne Tildra-
                      gelighed. Jeg har ikkun ud-
                      draget  det som derav kan tie-
                      ne til min Hensigt udi nærvæ-
                      rende Samling, men det som 
                      syntes Uvedkommende for samme, 

                                   paa Bergen A:1665.                143.
              ______________________________________
                                har jeg gaaed forbi: Derfor maae 
                                jeg dog erindre, at der intet av 
                                det Væsentlige og det som egentlig 
                                angaar Sagen, er vorden udeladt.

              Bergen
                 den 30 Augusti                     Meyer 
                                  A: 1774.

<s86 i pdf>
(144. blank)

                                                                       145.
              ________________________________

               Cancelliraad og Borgermester Meyers   
                                   
                                    Betragtninger
                                                     
                                           Over

                         Den Engelske Flodes Anfald
                                                     
                                            paa
                                                 
                                    Bergen m: v:
                                        
                               Udi  Aaret 1665
                    ___________________________
                      Forfattet den 6 October 1774.

<s 87 i pdf>
(146. blank)

                  Meyers Betr: over d: Eng: Flod: Anfald              147.
              ____________________________________________

                                                #
                                           #        #
                                                #

              For nogle Aar siden gav jeg en viss 
              høi herre. Som jeg med sandhed kan 
              kalde min Bevaagne Velynder, det Løf-
              te, at jeg ei alleene ville samle det som
              hørte til den Tildragelighed, om den Engel-
              ske Flodes Anfald paa Bergen m: v: udi 
              Aaret 1665, men endog forfatte mine Be-
              traktninger derover. Formedelst (på grunn av) ad-
              skillige Mellomkomne Embeds Forræt-
              ninger har jeg i nogen Tid været hindret 
              fra at foretage mig det, men nu, da 
              der omsider haver været nogen Mellom Tim-

>s 88 i pdf>
148.	Meyers Betraktninger over den.
________________________________________
             der dertil, har jeg samlet hvad jeg har, 
             hvilket her foran findes indført; Og
             da det der til mit Løftes Fyldestgiørelse 
             endnu mangler mine Betraktninger der-
             over, vil jeg for at følge en viss Orden, 
             inddeele disse Betraktninger udi tven-
             de Avhandlinger nemlig: 1. Endeel En-
             gelske Skribenters Misbegreb og uvikti-
             ge Efterretning om samme Tildragelig-
             hed. Og for det 2.: De Norskes Tappre 
             og fornuftige Forhold i henseende til de 
             Hollandskes Beskiærmelse og Forsvar.

                                        Første Avhandling

                      Angaaende endeel Engelske Skriben-
                      ters Misbegreb og uviktige Ef-
                      terretning om Angrebet paa Ber-
                      gen A:1665.
             At andre Skumlere (baktalere)

                                   Engelske Flodes Anfald p: Berg:    149.
              ___________________________________________
              kunde have skrevet saaledes som de haver 
              giort, om et Fordrag (overenskomst) eller en Tractat som 
              den dydige, rætsindige og fortræffelige Kong 
              Frederich den Tredie til Danmark og Norge, 
             skulle have indgaaed med Kong Carl den 
             Anden, om at bemæktige sig alle Holland-
             ske Skibe udi sine Havner m: v: Og at 
             disse paa saadan Maade kunde have ud-
             trykket sig som de haver giort, det er 
             noget som med Foragt hos det Sindige og 
             Kyndige  kunde ansees, men at Sir Hu-
             me ( David Hume1711-1776, engelsk historiker; History 
             of Great Britain, Charles II) giør sig deelaktig der udi og opkaager 
             det samme, er saa uventelig at man ik-
             ke kunde formode det. 

                  Jeg vil anføre hvad han melder derom
             efter den Tydske Oversættelse av Geschichte 
             von Grossbritanien Zweiter Band  der das ge-
             meine Wesen und die Regierungen Carls 2. 
             und Jacobs 2, enthalt, aus den Englischen des 
             David Hume Esq: Breslau und Leipzig 
             1763. derudi forekommer Pag: 160 og 161, 

<s 89 i pdf>
150.	                  Meyers Betraktninger over de
________________________________________
              Følgende som jeg Ordlydende vil anføre:

                ” /: A:1665 :/ Unterdessen entshloss sich 
                ”der Kønig von Dännemark, dem 
                ”Streit unter den beyden Seemächten 
                ”nicht müssig zuzusehen. Die Rolle, 
                ”die er spielte,  war høchst ausseror-
                ”dentlich. Er machte mit Carln den 
                ”Bertrag, sich aller Holländishen Schif-
                ”fe in seinem Häven zu bemächti-
                ”gen, und die Beute mit den Enge-
                ”ländern zu theilen, wenn sie ihm 
                ”darinn beystehen wollten. Um
                ” seinem Raub zu vergrøssern, ladete 
                ”er alle Holländische Schiffe ein, in
                ” seinen Häven Schutz zu suchen, und 
                ”die Ostindishe Flotte war dem
                 ”nach  mit reicher Ladung zu Ber-
                 ”gen eingelaufen.      Sandwich 
                 ”der itzt die englishe Flotte Com-
                 ”mandirte /: der Herzog hatte sich an
                 ”Land begeben :/ sandte den Ritter

                                   Engelskes Anfald paa Bergen.       151.
              __________________________________________
                 ” Thomas Tidimann mit einer Esqva-
                 ”dre ab, um sie anzugreifen; aber 
                 ”der Englishe Admiral, so tapfer er 
                 ”sich auch hielt, verfehlte seine Ab-
                 ”sicht, entweder, weil der Kønig von 
                 ”Dännemark zu lange säumte, dem  
                 ” Commandanten Befehle zu enthei-
                 ”len, oder was glaublicher ist, weil 
                 ”seine Begierde die ganze Beute 
                 ”allein haben wollte. Der däni-
                 ”she Commandant feuerte auf ihn, 
                 ”und da die Holländer Zeit gewon-
                 ”nen hatten, sich zu verstârken, so 
                 ”thaten sie einen tapfern Wieder-
                 ”stand.

              For nu at vise Tingene saavidt mueligt 
              er udi sin fulde og rette Sammenhæng, 
              vil jeg gaae noget tilbage udi Tiden, 
              og meddeele Efterretning om det som 
              hertil kan henføres; I den henseende

<s 90 i pdf>
152.	Meyers Betraktninger over de
_______________________________________
              forekommer først noget som henhører til 
              de Anstalter som Kong Frederich føyede 
              til Stadens Forsvar, og hvorledes han ved 
              Rescript av 26 Februarii 1653 haver an-
              ordnet, at de Contorske ligesaavel skulle 
              være pliktige at lade sig bruge, som Bor-
              gerskabet, ifald noget Angreb skulle skee; 
              Og for at beviise dette, vil jeg her ind-
              rykke den derom ergangen Kongelige 
              Befaling, der er av saadan indhold:

               ” F3. Vor Gunst tilforn (før)! Eftersom 
               ” Du underdanigst haver været begiæ-
               ”rende at vide hvorledes det med 
               ”de Contorske, om noget Fiendtligt 
               ”paakom, skulle forholdes; Saa 
               ”efterdi de udi Fredstider nyder udi 
               ”Byen frie Handel Vandel og store 
               ”Privilegier, vægtes billigt, at de 
               ”til Byens Forsvar, Defension og        
               ” Forsikring, om de av nogen Angri-
               ”ber, sig lader bruge, ligesaavel som 

                                   Engelskes Anfald paa Bergen       153.
              _________________________________________
                 ” Andre der Boesatte, efterdi de selv 
                 ”saa hørlig deri ere interesserede.

              Den 29 Julii samme Aar 1663, udgav høist-
              bemeldte Konge et Rescript, hvorudi Hans 
              Mayestæt giør den Foranstaltning, at 
              Bergen som et Neutral Stæd skulle tage 
             de der indkomne Skibe i Forsvar, ifald 
             enten de Engelske eller andre Capere skul-
             de ville Angribe dem; hvilket er saa-
             lydende:

                 ” F3. Vor Gunst tilforn! Vi lade 
                 ” Dig og Naadigst ville, at dersom nogle 
                 ”Skibe der i Havnen for Bergen ankom-
                 ”mer, være sig Engelske eller andre Ca-
                 ”pere som ville tage eller antaste 
                 ”nogle av Skibene som der for Byen 
                 ”ligger eller der sig retirerer; Da 
                 ”haver Du din Værn derimod at giø-
                 ”re som Dig mest mueligt er, og

<s 91 i pdf>
154.	                    Meyers Betraktninger over de
________________________________________
                 ” Skibene som ligger, forsvare.
                 ” Skrevet paa vort Slot Kiøbenhavn 
                 ” den 29 Julii1653.

              Udi Aaret 1664 finder jeg, at der ved yder-
              mere (ytterligere) er bleven tænkt paa Stadens Be-
              fæstelse og at sætte samme udi fornøden 
              Defensions Stand; thi da den berømme-
              lige Obriste (oberst) von Cicignon her var ankom-
              men, tog han ei alleene det manglende 
              udi Øiesyn, men indsendte og til Kon-
              gen sit Forslag, paa hvad Maade han 
              meente at det best kunde iværksæt-
              tes; Hvorpaa Hans Mayestæt den 
              28 october 1664, Rescriberede følgen-
              de:

                 ” F3. Vi tilsende Eder herved herfølgen-
                 ”de Vorre Obriste Lieutenant Johan 
                 ” Caspar von Cicignon underdanigst 
                 ”indgivne Tvende Memorialer: den

                                   Engelske Anfald paa Bergen          155.
                   _______________________________________
                 ” Eene paa hvorledes Bergens Bye og
                 ”Slot kunde Fortificeres, og den An-
                 ”den om Artilleriet Samme Stæds; 
                 ”Thi er Vores Naadigste Villie at 
                 ” I giør den Anstalt og med Flid 
                 ”Anordner og forskaffer de dertil 
                 ”fornødne Midler, hvormed samme 
                 ” Propositioner paa det beste kunde 
                 ”iværksættes. 

              Endnu samme Aar er denne brave Mand 
              bleven beskikket til Commendant paa 
              Slottet og underliggende og tilhørende 
              Fæstningsværker: hvorhos tillige blev 
              Anordnet en viss Besætning med vi-
              dere, hvilket nærmere kan sees av føl-
              gende Kongelige Befaling dateret 21 
              December A: 1664.

                 ” F3: Eftersom Vores Obriste Lieute-
                 ” nant over det Bergenhusiske

<s 92 I pdf>
156	Meyers Betrakt: over de
________________________________________
                 ” Regimente Johan Caspar von Cicig-
                 ”non til Commendant over Vores 
                 ”Slot til Bergen, og over de for 
                 ”Byen til des meere Sikkerhed anlag-
                 ”de og herefter anlæggende Værker,
                 ”naadigst have Constitueret,
                 ”og sammendertil en viss Guar-
                 ”nison efter Vores her indslut-
                 ” tede Copie af den til Os Elskelig 
                 ”General Claus von Ahlefel der-
                 ”om afgangen Befaling; Saa 
                 ”er hermed Vores Allernaadigste 
                 ”Villie og Befaling at I ham og
                 ”hans underhavende Vagtene stor-
                 ”lader nogen Logementer paa Vo-
                 ”res Slot indrømmer, paa det 
                 ”han sin beqvemmelige Waaning 
                 ”der kunde have, og Vores Aller-
                 ”naadigste Ordinancer om Slot-
                 ”tets Befæstning og Vagter, saa

                                   Engel: Anf: paa Bergen              157.
              ________________________________________
                 ” og dets Defension udi tilbørlig Exe-
                 ”cution sætte; Og lader de Gemene    
                 ” (menige) nyde tilbørlig Standqvarterer og frie 
                     ”Huuseleye i Byen.

              Under samme Dato avgik til General 
              Ahlefelt saadan Kongelig Rescript:

                 ” F3: Eftersom Vi til Vores Kiøbstad 
                 ”Bergens meere Securitet Naadigst 
                 ”haver for godt anseed, udi Vores 
                 ”derfor liggende Slot og Fortresse 
                 ”som nu ydermeere (ytterligere) der skal giø-
                 ”res, at lægge en Guarnisson be-
                 ”staaende af 1 Commendant, 1 Vagt-
                 ”mester, 1 Fyrværker. 1 Arkalie-
                 ”mester (Artillerimester), 10  Constabler, 2 Tam-
                 ”bours og 100 Gemene, saa skal 
                 ”og dertil udtages dygtig Mand-
                 ”skab som skal nyde deres Be-
                 ”hov; Desligeste (likeledes) ogsaa af det 
                 ” Bergenhuusiske Regiment al ad

<s 93 i pdf>
158.	Meyers Betragt: over de
_______________________________________
                 ” venant (forholdsvis) som Compagnierne ere store 
                 ”til, 100 Gemene (menige) Knekte med 1 Capi-
                 ”tain, 1 Lieutenant, 1 Fændrik, 2 Ser-
                 ”geanter, 4 Corperaler, og  4 Gefrie-
                 ”dere (soldater) udcommenderes, som under 
                 ”Vores Obriste Lieutenant under det 
                 ”Bergenhussiske Regiment og nu til-
                 ”lige forordnede Commendant von 
                 ” Cicignons Ordre der udi Besætzung 
                 ”skal være, og altid hver Fierding 
                 ”Aar ved andre af samme Regi-
                 ”ment afløses.

              At denne Sag i de Tider er dreven 
             med saa Kiendelig Nidkiærhed og Iver 
             som her sees, det gav den imellom 
             Engeland og de Foreenede Nederlands 
             opreiste Krig anledning til, paa det
             Kong Frederich derved med vedbørlig 
             Magt, Anseelse og Eftertryk, kunde be-
             skiærme sin Neutralitet og holde Alle 
             og Enhver av de Fremmende Magters

                                   Engel: Anfald paa Bergen           159.
              _________________________________________
              Krigsskibe udi den respect som de være 
              hans Stæder, Fæstninger, Strømme og Hav-
              ne skyldige, og for at protectere alle 
              dem som derudi tage deres Tilflugt, imod 
              alle deres Fienders Anfald og Overlast. 
              Det blev dog ikke ved de allereede føyede 
              Anstalter alleene, men det blev endog 
              ved Rescript av 20 Maji 1665 saaledes 
             udstrækket og forøget, at Borgerskabets
             Compagnier med deres Armature skulle 
             holdes i god Beredskab, paa det om 
             noget uformodentlig skulle paakomme, 
             de da kunne være færdige til Stadens 
             Forsvar, hvilket nærmere kan sees av 
             bemeldte Kongelige Rescript, der er 
             av denne indhold:

                 ” F3: Hermed av Vores Naadigste Vil-
                 ”lie og Befaling, at I udi disse 
                 ”urolige Tiders Tilstand, forme-
                 ”delst (på grunn av) det Engelske og Hollandske

<s 94 i pdf>
160.	                    Meyers Betragt: over de
_________________________________________
                 ” Krigsvæsen, holdes Borgerskabs Com-
                 ”pagnierne med deres Armature 
                 ”udi god Beredskab, paa det naar
                 ” noget uformodentligt skulle paa-
                 ”komme, de da kunde være ferdige 
                 ”til Byens Defension, efter Vores 
                 ”nærværende Generals Anordning at 
                 ”opføres og bruges. 

              Herved maae jeg erindre, at Ligesom 
              Borgerskabet allereede udi Aaret 1646 
              var inddeelt udi 8 Compagnier, saa 
              vare og de Contorske i disse Tider 
              inddeelt udi 2 Compagnier, hvorav de 
              der sognede til Sanct Mariæ eller Vor
              Frue Kirke udgiorde det Andet.

                    Jeg finder ellers av Stadtholder Gul-
              denlews Ordre dateret 26 Junii 1665, 
              at der skulle betales 1600 Rigsdale til 
              Commendant von Cicignon for de gamle

                                   Engel: Anfald paa Bergen           161:
              _________________________________________
              Værkers, Batteriers og andre slige Fornø-
              denheders reparationer; saa at man 
              derav seer at der strax og ufortøvet (uoppholdelig)
              er bleven lagt alvorlig Haand paa Vær-
              ket, og at samme tillige er bleven fuld-
              ført. Derforuden finder jeg i samme 
              Ordre at der skulle betales 3731 Rigs-
              daler til den Bergenske Guarnisons 
              Underholdning m: v:

                  Naar nu dette i sin fulde Sam-
              menheng betragtes, da sees av det her 
              foran under 29 Julii 1653 uddragne 
              Kongelige Rescript, paa den eene Side 
             hvor nøiagtig Kong Frederich vilde 
             være og blive Neutral, og hvorledes 
             han ville have, at alle fremmede Ski-
             be paa hans Havne og Strømme skul-
             le have vedbørlig Sikkerhed: Det erfa-
             res og paa den anden Side, hvilke alvor-
             lige Anstalter han havde føyed, paa 
             det han med saameget større Kraft og

<s 95 i pdf>
162.	Meyers Betragtninger over de
_____________________________________
             Magt kunde understytte sin Neutralitet, 
             og alle og enhvers Sikkerhed, Fred og Frelse;
             Thi her feilede intet som kunde tiene til 
             Viise, fornuftige og tilstækkelige Midler         
             hvorved Alle og enhver kunde holdes i ve-
             dbørlig Respect og betages all Lyst og Lei-
             lighed til at foruroelige saavel Indbyg-
             gerne, som de Skibe der enten søgte 
             herind for handelens skyld eller for at 
             nyde Beskiærmelse og Sikkerhed imod 
             deres Fiender.
             At jeg her haver inddraget de Konge-
             lige Befalinger orlydende, er skeed av 
             den Aarsage at Alle og enhver saa meget
             meere kan blive Overbevist om den 
             Sags vigtighed at Kong Friderich ei al-
             lene heri handlede som en ypperlig og 
             fortreffelig Regent, men endog efter be-
             standige og uforanderlige Grundregler; 
             Saa at intet kan være meere ugrundet

                                   Engel: Anfald paa Bergen          163.
             ________________________________________
             og urimeligt end den Tractat som Sir 
             David Hume paa andre Skumleres Cre-
             dit, saa urigtig haver berettet at skulde 
             være sluttet imellom Kong Friderich 
             den Tredie og Kong Carl den Anden: om 
             at bemægtige sig alle Hollandske Skibe 
             udi alle hans Havne, naar ikkun de En-
             gelske derudi ville staae han bie.
                   Det som foregik ved den engelske Flo-
             des voldsomme Angreb paa Bergen maae 
             tiene til Beviis nok for den retsindige 
             Kong Friderich imod de Engelske Skum-
             lere og Andre som blindt her har fulgt 
             dem: Naar man betragter disse 
             her inddragne Kongelige Foranstaltnin-
             ger og Befalinger, da hænger det alt sam-
             men tilhobe som i en Kiæde: De sidste
             grunder sig paa Befalingen av 29 Julii 
             1653, og de stemmer alle nøiagtig over-
             eens til at og det samme Maal og Øye-
             mærke, nemlig til at vedligeholde og hand-

<s 96 i pdf>
164.	                   Meyers Betragt: over de
________________________________________
             hæve en fuldkommen Neutalitet. Den 
             heele Procedure imellom Commendant von 
             Cicignon og de Engelske, baade før, i og 
             efter Angrebet, bestyrker og bekræfter det 
             samme. Tvertimod alle de for-
             nuftige Forestillelser som Commendan-
             ten giorde; Og tvertimod all Billighed, Na-
             tur og Folkeræt, vare de dog frække nok 
             til at vove et Angreb udi en Neutral Havn, 
             at violere (krenke) Neutralitet og alt hvad der ag-
             tes helligt blandt andre Folk.
                   At de maatte have noget at besmyck-
             ke saadant foretagende med, det kunde 
             endnu nogenledes være at undskylde, 
             naar det ikke skeede paa Andres bekost-
             ning, men at de dertil vil misbruge 
             en av de dygtigste retsindigste Kon-
             gers Navn, er utilladeligt og forma-
             steligt. Naar der giøres Sammen-
             ligning imellom Kong Friderich den Tre-
             die og Kong Carl den Anden, falder For-
             skiællen kiendelig i Øyerne: Ingen For

                                   Engel: Anfald paa Bergen           165.
              ________________________________________
              nuftig kan sætte deres Tænkemaade og Ca-
              ractere i Ligning mod hinanden, uden som 
              Hvidt og Graadt. Det som Carl den An-
              den var istand til at foretage sig, uden 
              at eftertænke enten Følgerne eller Billig-
              heden (rettferdigheten), holdt Friderich den Tredie for at 
              være sig uanstændigt. De Ting av Carls 
              Gierninger som endog nogenledes skal 
              forsvares eller undkyldes, maae kommes 
              til hielp med en laant Glands; men 
              ingen av Vor Friderichs behøver saa-
             dant, efterdi man ikke finder noget 
             at udsætte derpaa.

                   Maatte Hume ikke blues og blive 
             skamfuld over sig selv, naar han uden 
             ringeste  beviis, ja endog uden det aller-
             mindste Skin derav, kunde, udi disse 
             oplyste Tider, være Fræk og Forvoven 
             nok til at skrive, at den rosværdige 
             Kong Friderich, for at giøre sit Rov 
             des større, indbød alle Hollandske Skibe

<s 97 i pdf>
166.	Meyers Betragtninger over de
________________________________________
             Til at søge Beskyttelse udi hans Havne, 
             hvorpaa den Ostindiske Flode var indlø-
             ben til Bergen med rige Ladninger. 
             Kan vel noget være skammeligere og til-
             lige meere falskt og usandfærdigt? 
             Udfaldet saavel som de heele Forhold 
             og Opførsel ved de Engelskes Voldsomme
             Anfald paa Bergen, maatte jo over-
             beviise Hume om det som var tvert
             imod: Det maatte overtyde ham om, 
             at intet var helligere for Kong Friderich 
            end at holde Troe og Love. Kun-
            de vel de Nederlandske Skibe paa no-
            get Stæd i Verden, endog i deres egne 
            Havne nydt større Tieneste, Hielp 
            og Understyttelse, tilligemed sikrere 
            og tryggere Beskiærmelse, end den de 
            nøde i Bergen og under Fæstningens 
            Forsvar? Dette var ikke noget som
            var skiult for de Engelske; det blev 
            dem tydeligt og Omstændeligt nok sagt

                                   Engel: Anfald paa Bergen           167.
             _________________________________________
             Og forestillet av Commendant von Cicig-
             non i forveyen, saa at de kunde ikke 
             undskylde sig med nogen Ukyndighed el-
             ler Uvidenhed derom. Ja, han tilbød 
             endog de Engelske at de skulle nyde 
             samme Tieneste, samme Hielp og Un-
             derstyttelse, naar de kun holdte sig 
             skikkelige og fredelige, saaledes som de 
             udi en Neutral Havn vare forbundne 
             til at giøre.

                  Sir Hume tilstaar selv, efter for-
              bemeldte Oversættelse pag: 206, at Carl 
              den Anden lod udi Aaret 1672 ved Rid-
              der Robert Holmes, førend nogen Krigs 
              Declaration var skeed, angribe den Hol-
              landske Smyrna Flode som bestod 
              av 70 Skibe og var skateret for 15 Tøn-
              der Guld. Haabet at bemægtige sig 
              dette rige Bytte /: skriver han :/ var en 
              stærk Motiv hvorved Carl havde ladet sig

<s 98 ipdf>
168.	                  Meyers Betragt: over de
_______________________________________
             Forleede til denne Krig: han hadde anseed 
             denne Fangst for et Hovedmiddel til at 
             understytte sine Foretagender  udi denne 
             Krig.                     Saavidt Hume.

                    Dersom nu Kong Carl paa saa ubil-
             lig og uanstændig Maade havde giort det 
             første Skridt, kunde han jo altid være 
             i stand til at giøre det Andet: det kan 
             maaskee være sandt, at han kan have giordt 
             Kong Friderich den Tredie saadant for-
             slag som den urigtig paaberaabte Tractat skulle 
             indeholde. Men kan det og beviises at 
             Kong Friderich har indgaaed saadant? 
             Og hvor er vel denne fingerede Tractat
             at finde? Hvad Farve kan det sæt-
             tes paa de Engelskes voldsomme Angreb 
             paa Bergen; Og hvormed kan de forsvare 
             deres Anfald paa en Neutral Konges Stad 
             og Havn? Hvor Omstændelig blev ikke

                                   Engelsk: Anfald paa Berg:          169.
              _________________________________________
              dette betydet Sir Tydeman av Commen-
              dant Cicignon? Cicignons Forhold 
              i mod de Engelske, var en samling av 
              Retskaffenhed og Moderation; Han brug-
             te all den Fornuft og alt det Overlæg som 
             i slige Tilfælde og Omstændigheder kunde 
             anvendes, hvilket og nødvendig maatte ha-
             ve giort Anslag og Indtryk hos Andre 
             der havde brugt meere Betenksomhed og 
             Forsigtighed; Men da alt dette 
             ikke kunde hielpe, og der intet andet 
             Middel var for haanden, blev han tvun-
             gen til at fordrive Magt med Magt, 
             hvilket og strede paa saa kiæk og efter-
             trykkelig Maade; at de Engelske om-
             sider maatte fortryde (angre) deres Formaste-
             lse og Daarlighed; thi de maatte med 
             stor Forliis tage Flugten.
                    Nu blev det i disse slibrige Om-
             stændigheder en fornødenhed for dem,
             at skyde skylden paa Andre og beraabe

<s 90 i pdf>
170.	Meyers Betragt: over de
________________________________________
             Sig paa noget som aldrig var til. Her
             skulde en ophittet en Tractat tiene dem 
             til Undskyldning for de Ukyndige.
             Vel havde de tilforne (før) for Commendan-
             ten foregivet noget saadant, men da 
             han havde den reene og udtrykkelige 
             Ordre for sig av 29 Julii 1653, kunde 
             han aldrig staae et Øyeblik i 
             Tvil om deres Foregivendes urigtig-
             hed, og være Overbeviist om, at saa-
             dant alleene var et Paaskud, hvorved 
             de tænkte ved List at vinde det som 
             forud kunde indsee de ikke være 
             istand til at erholde med Magt: 
             Han veedste sin Instrux, og kiendte 
             sin Konges retsindighed alt for vel,
             til at lade sig forleede av sligt uselt 
             opspunden Tøy: Han havde de øvrige
             Kongelige Befalinger for sig udi en 
             fuldkommen Følge og Sammenhæng

                                   Engelsk: Anfald paa Bergen          171.
              __________________________________________
              med hinanden; Den Kongelige Befaling 
              angaaende de Contorske, angik Stadens 
              Forsvar; Og den av 20 Maji 1665, som 
              ikkun var faae Maaneder førend denne 
              Tildragelighed forefaldt, viiser udtrykke-
              lig, at det var Kongens Villie og Be-
              faling, at Borger Compagnierne, NB 
              formedelst (på grunn av) den imellom Engeland og 
              Holland opkomne Krig, skulle tillige-
              med deres Armature holdes udi god 
              Beredskab, paa det, naar noget ufor-
              modentligskulle paakomme, da de 
              kunde være ferdige til Byens Defensi-
              on.           Naar nu hertil legges alle 
              de øvrige Anstalter, deels med Fæst-
              ningsværkernes reparation og istand-
              sættelse samt fleeres Anlæggelse, og 
              deels med Guarnisonens Forstærkelse,
              kan man derav tydelig og grandgivelig 
              erfare, med hvilken Omhyggelighed

<s 100 i pdf>              
              172,                 Meyers Betragt: over de
_______________________________________
             den berømmelige Kong Friderich den Tre-
             die satte sig i stand til at forsvare sin
             Neutralitet, og beskiærme alle Enhver 
             udi hans Havne og paa hans Strømme 
             imod alslags Overlast. Men videre gik 
             heller aldrig hans Øyemærke.

                   Den Avsendte fra den engelske Flode 
              declarerede joe den 11 Augusti udtrykke-
              lig, at de havde Kong Carl den Andens 
              Ordre: ikke at skaane nogen Havn hvor-
              udi de kunde antræffe de Nederlandske 
              Retour Skibe. Udi dette stemmer 
              baade Hr Gilbertsen og Schultzen over-
              eens.

                     Heer blottede de Engelske deres reene 
              og sande Grund og Hensigt: her havde 
              de ingen ophittet Tractat med Kong Fri-
              derich at beraabe sig paa. Det rige 
              Bytte var et Maal for Kong Carls Begiær-
              lighed; Han behøvede stedse Konge: Herom 

                                   Engel: Anfald paa Bergen            173.
              _________________________________________
              videre Biskop Burnet udi hans Histoies 1 Bind 3die Bog
              pag 451, og 457, hvorom ellers nærmere behand-
              les udi Tillæget:

                                                                           Her maat-
              te Neutrale havner angribes: her maat-
              te han bevæbne Neutrale Magter imod 
              sig: her maatte intet spares for at
              erlange den fattede Hensigt.      Alt 
              dette maatte endnu skrives paa hans egen 
              Regning, hvilket han selv maatte for-
              svare; Men at de engelske Skriben-
              tere, ved at undskylde Kong Carls fore-
              tagende. vil søge at blande den ypper-
              lige Kong Friderich i en Gierning som 
              han ikke havde den mindste Deel i, 
              det er uforsvarligt, utilladeligt og for-
              masteligt; Og hvormed beviiser de 
              det allerringeste av sligt urigtigt og 
              ugrundet Foregivende?

<s 101 i pdf>
174.	Meyers Betragtn: over de
_______________________________________
              Hvorledes Andre haver anseed Sir Hu-
              mes historiske Arbeider, det kan blandt 
              andet sees av den Tydske Oversætters 
              Fortale, som jeg her vil anføre mod hans 
              egne Ord, der ere disse:

                   ” Sollte ich alles zusammenfassen, 
                   ”was mir eine Erinnerung zu ver-
                   ”dienen sheint, so wurde ich dass an-
                   ”ihen aussatzen, das er gewisse 
                   ”Vorfalle nieht vollig von der gefo-
                   ”rigen Seite vorstellet; dass er 
                   ”Zuge zuruckhält, welche die Schønheit, 
                   ”die er gern shildern wollte, nicht 
                   ”entsprechen møchten, dass er die 
                   ”shtimme Zuge mildert, und den 
                   ”Leser im Zweifel lasst, ob er ihn 
                   ”nicht ringe Parteylichkeit beshul-
                   ”digen soll.

                                   Engelsk Anfald paa Bergen            175.
              __________________________________________

                                         Anden Avhandling

                                  Om de Norskes tapre og fornuf-
                                   tige Forhold ihenseende til de
                                   Hollandskes Beskiærmelse og 
                                   Forsvar

              Walter Schultzens Beskrivelse over 
              den engelske Flodes Angreb paa Ber-
             gen og de udi Havnen liggende Neder-
             landske Skibe, er temmelig udførlig.
             At han haver giordt for meget av 
             de Nederlændere udi hvis Tieneste han 
             stod, og for lidet av de Norske, er en 
             Feil som kan regnes iblandt de me-
             get almindelige hos forfattere av det 
             Slags.         Naar man holder Hr Tho-
             mas Gilbertsen Thamsons Efterretning

<s102 i pdf>
176.	                  Meyers Betragt: over de
_______________________________________
              imod Schultzens, bliver man i adskil-
              lige Poster forskiællen vaer.       Jeg 
              haver meddeelt et Udtag av Schultzens, 
              Og jeg har ikke uden Aarsage kaldet det 
              et Udtag, efterdi jeg har gaaed et og 
              andet forbie, som deels syntes at væ-
              re av ringe Betydenhed, og deels uden
              for mit Øyemærke.

                   Under 8 Augusti melder han blandt 
              andet, at ingen kunde have forestil-
              let sig, at de Engelske skulle have for-
              dristet sig til at angribe Hollenderne 
              udi den stærke Stad Bergen.    Un-
             der 9 dito siger han, at de agtede sig 
             sikker udi Staden og Havnen.   Un-
             der 10 dito anfører han baade det Op-
             fodringsbrev som de Engelske skulle 
             have tilskrevet Commendant von Cicig-
             non, og tillige det Svar han derpaa 
             havde givet dem; Men denne Om

                                   Engel: Anfald paa Bergen            177.
              _________________________________________
              stændighed angaaende Brevet fra Vice Ad-
              miral Tydeman til Commendanten, 
              melder Hr Gilbertsen, at det var ikkun 
              et Compliment Brev, hvilket og kan væ-
              re meere rimeligt, da de Engelske ef-
             ter all Formodning ikke saa hastig har 
             villet tage Masken av. Han beret-
             ter og, at Commendanten befalede
             ham igien med samme Mynt, og 
             viiste sig baade høflig og Venlig, men 
             han siger derhos, at det alleene var 
             ved Mundtlig Samtale med den Ud-
             sendte at Materien kom paa Bane; 
                  I det øvrige viiser Hr Gilbertsen 
             hvor fornuftig, grundig og tillige ef-
             tertrykkelig Commendanten begiæg-
             nede (mottok) ham.

                  Under 11 Augusti anfører Schult-
              zen blandt andet, de engelske Skibenes 
              Antall og meere i henseende til deres

<s 103 i pdf>
178.	Meyers Betragt: over de
 Magt og Styrke: item(likeså) at den Holland-
 ske Admiral begav sig strax i land og 
 bad General Ahlefeld og Commendant 
 Cicignon inderlig om Bistand, paa det 
 en saa rig beladet Flode ikke skulle 
 falde i de Engelskes Hænder.
                     NB Hr Gilbertsen siger aldrig: den 
                            Hollandske Admiral, men den 
                            Hollandske Commendeur som synes 
                            at være rettere; thi hans saakalde-
                           de Admiralskab ophørte saasnart 
                           som Reisen blev endt, og stræk-
                           kede sig heller Vidt.

              Schultzen siger fremdeeles, at saasnart 
              som han derom havde faaed forsikring;    
                            Men denne havde han joe allereede
                            faaed den foregaaende 8 dito, da 
                            de fik Tilladelse at hale sig in-
                            den for Fæstningen, som de og 
                            samme Nat giorde.

              Giorde de Anstalter at byde Fienden,

                                   Engel: Anfald paa Bergen.         179.
             ________________________________________
             Spidsen; Men han tilstaar dog at der 
             ikke var fleere end 7 til 8 beqvemme 
             Skibe som kunde bruges dertil, og at 
             dissse endnu oven ikiøbet vare udi en 
             slæt tilstand efterdi de ei alleene vare 
             stærkt Ladede samt svage og Lække, men 
             endog forsynede med faae Canoner m: v: 
             Ja han beklager fremdeeles, at der var 
             lidet Rum for dem paa det Stæd de 
             laae, for at faae deres Skibe vedbørlig 
             Posterede. Han siger end videre, 
             at de ikke var bereed at giøre vedbør-
             lig Modstand, og at Anstalterne til 
             Træfningen gik i begyndelsen langsomt 
             nok for sig; Thi de fleeste av deres 
             Folk vare endnu i Land m: v:  Men, 
             at Commendanten lod røre saavel Klok-
             kerne som Trommene til Allarm; Og 
             at alle Bergens Borgere bleve sam-
             lede under Gevær, paa det de ved Lei-
             lighed kunde beskiærme Staden. Han

<s 104 i pdf>
              
180.	                              Meyers Betragt: over de
taler strax derefter paa nyt igien om 
deres flotte tilstand, hvilket foraarsa-
gede Frygt og Forvirrelse, men tillige 
om den maadelige beskaffenhed som var 
ved Slottet og Skandserne hos denne ube-
fæstede Stad, uagtet han i begyndelsen 
haver kaldet den for den Stærke Stad;
              Men umiddelbar derpaa, naar han dog 
              tilstaar, at nogle av de tapreste Bor-
              gere grebe til Gevær; Hvilket Hr Gil-
              bertsen oplyser saaledes, at det var Et 
              Compagnie Modige og kiække Borgere som 
              bleve anførte av de 2 Raadmænd Jensen og
              Sand, hvilket fik deres Poster paa Slottet, 
              hvorav Endeel som vare vante at fare 
              til Søes og ventelig havde faret med 
              Skiødtskibe (krigsskip), hvorved de altsaa havde 
              lærdt at omgaaes med Kanoner, at be-
              handle og stille dem, bleve anbragte 
              paa Batterierne iblandt Constablerne.
                  Hr Gilbertsen beretter end videre, at

                                   Engel: Anfald paa Bergen.         181.
              ________________________________________
              Posterne om alle Stadens Eyne bleve besat-
              te av Borgerskabet, og at Commendanten 
              selv inquirerede Borgernes Poster, saa at 
              man kan sige, at der haver været Mandskab 
              nok tilbage at besætte baade Fæstningen 
              og Staden; omendskiøndt Fruentimmere 
              og Andre av Aldrende og Svage, 
              udi denne Omstendighed haver taget de-
              res Retirade (retrett), som gemenlig ved et fiend-
              ligt Anfald pleyer skee. Hr Gilbert-
              sen beretter siden, at der desuden, bag-
              efter indrykkede paa Fæstningen Et 
              Compagnie av de Contorske; Og den 
              her foran inddragne Tydske Relation 
              siger, at det var Sanct Marie Compag-
              nie, imedens Sanct Martens Compagnie 
              som forrige Nat havde havt Vagt paa Slot-
              tet, var avmarsheret og nu var tilbage 
              til Contorets Defension. 
                   Men, siger Schultzen fremdeeles, at 
              det Skib som han foer med, var dog av

<s 105 i pdf>
182.	                  Meyers Betragt: over de
________________________________________
            av alle værst deran, efterdi de havde 
            bragt alle kanoner bag i Skibet forme-
            delst en Lække som de havde for i Ski-
            bet, og de altsaa vare ubeqvemme at 
            giøre nogen Modstand: Item at deres 
            øvrige Skibsfolk var i Land. End videre 
            melder han at en Mængde tappre 
            Borgere kom dem til hielp, for at giøre 
            de Engelske Modstand saavel av Slottet 
            som Skandserne.
                 Naar man betragter alt dette til
            ligemed alt det øvrige, og man derhos 
            kiender Situationen her paa Stædet og har 
            nogen Local Kundskab, kan man vist 
            forsikre, at der aldrig kunde føyes yp-
            perligere, fortreffeligere og bedre An-
            stalter, end de som her, ved denne 
            Leilighed vare iværksatte til de Neder-
            lænderes Sikkerhed og Beskiærmelse.
                 Schultzen melder vel, hvor hæftig,
            hidsig og blodig Træfningen tog sin be-

                                   Engel: Anfald paa Bergen          183.
             ________________________________________
            gyndelse imellom de Engelske og Neder-
            landske, men siger dog derhos, at de ik-
            ke nok kunde forundre sig paa, at
            de Danske, istæden for den belovede 
            Hielp lod vaye en hvid Fredsfane fra 
            Slottet og holdte sig stille, men lode 
            dem fægte med hinanden, hvorfore de
            heller ikke indbildte sig andet, end at de
            vare solgte,
                  Dette kan ikke hedføres til andet 
            end den yderlige Frygt som de Nederlæn-
            dere maae have været i ved denne Lei-
            lighed, og at deres Skræk, som gemeenlig 
            pleyer skee med alle dem som lader sig 
            bemestre derav, har giort den Virkning 
            at de haver frygtet for det værste som 
            de nogen Tid i Verden ellers kunde væ-
            re istand til at falde paa; thi alt 
            hvad de havde seed og endnu saae for 
            deres Øine, vare de tydeligste og kla-
            reste Beviis og Prøver paa, at de til

<s 106 i pdf>
184.	Meyers Betragt: over de
_________________________________________
              visse kunde være forsikrede om de Dan-
              skes eller Norskes redelige hensigt og 
              troefaste Beskiærmelse. De burde, for-
              uden alt det øvrige, eftertænkt, at da 
              alle mindelige Erindringer, og omsider 
              ved et løst Vareskud, intet kunde bringe 
              de Engelske fra det Forsæt at føre Varp 
              og Anker ud, under Fæstningen, for at 
              spærre Havnen eller Vaagen ind paa en
              Fræk. Dumdristig og egenraadig Maade,
              lod Commendanten til sidst brænde løs 
              med Skarpt, hvorved en Engelskmand 
              som stod i Baaden der skulle føre Var-
              pet ud, mistet sit Been, hvilket be-
              kræftes saavel av Hr Gilbertsen som 
              den her foran indførte Tydske Relati-
              on. Dette var et Beviis paa at 
              de Norske ikke biede til yderste Nip, 
              ikke lode sig spille paa Næsen, og ikke 
              taalte nogen Violence uden Satisfaction. 
              Saadant skeede dog førend de Engelske

                                   Engel: Anfald paa Bergen           185.
              _________________________________________
              begyndte Angrebet: Og dette maatte de, 
              for deres egen Ære skyld fortie; uden at 
              lade sig mærke dermed.
                     Den Omstændighed angaaende den ud-
              hængde Fredsfane, oplyses ved Hr Gilbert-
              sen saaledes:                  Efterat alle min-
              delige, venlige og fornuftige Midler 
              og Erindringer til de Engelske vare an-
              vendte, og dog deruagtet begyndte deres 
              Voldsomme Angreb, forsøgte Commen-
              dant von Cicignon endnu det sidste og 
              yderste Middel, som var at lade ud-
              kaste en Fredsfane, deels for derved 
              at føre dem til Besindighed og at stand-
             se dem udi deres ubændige Forsæt, og 
             deels for at viise den alleryderste 
             Grad av en nøiagtig Neutralitet, Ja
             for endnu oven ikiøbet, derved  at beta-
             ge dem endog det allerringeste skin 
             til at klage over nogen Overyilelse 

<s 107 i pdf>
186.	                    Meyers Betragt: over de 
______________________________________
              Samt for at viise dem, at han gierne 
              ønskede at kunde spare dem fra all den 
              Fare og Ulykke som de ved deres For-
              mastelse selv ville styrte seg udi.
                    Men, siger Hr Gilbertsen videre, da 
              de aldeeles ikke vilde akte saadant og de 
              femturede udi deres Formastelse, Skiød 
              han de omstaaende udi Fæstningen til 
              Vidner, at han var tvungen til at bru-
              ge Magten, hvorfore han og sagde, da de 
              Engelske havde givet den første Salve: 
             Saa skal I og finde at her er Folk, Kanoner, 
             Krudt og Kugler! Derpaa lod han først 
             nedtage Fredsfanen, og derefter ophidse 
             det Danske Kongeflagg:
                    Schultzen siger vel den røde Blodfane, 
                    men dette var urigtigt, thi det 
                    var det Danske Kongeflagg.  
             Og hvor lettelig kunde han og Andre Neder-
             lændere ikke tage Feil, saavel herudi som

                                   Engel: Anfald paa Bergen.         187.
              _______________________________________
              i meere, da de ei alleene vare bemestre-
              de (overmannet) av Frygt  og Forskrækkelse, men vare 
              endog indsluttede udi deres Skibe, hvor 
              de uden tvil havde Hænderne fulde, og alt-
              saa ikke kunde vide hvad der forefaldt udi 
              Fæstningen.          Saasnart var ikke Freds-
              fanen indtaget og Kongeflagget ophidset, 
              førend Cicignon gav ordre at brænde løs 
              Overalt! Han havde tilforne (før) givet si-
              ne Underhavende fornøden Forholds Or-
              dre, nemlig: at de skulle ikke røre sig 
              førend de Engelske først begyndte, men 
              siden skulle de skyde lange og tvers 
              udi den Engelske Flode og tillige nøye 
              passe paa, at intet Skud gik forgiæves, 
              hvilket og troelig blev efterkommet.
                    Hvad Schultzen melder om de i Slot-
              tet værende Nederlændere, der skulle have 
              Overtalt og bevæget Commendanten til 
              at hielpe dem, førend han begyndte no-
              get, da har jeg ikke fundet ringeste

<s 108 i pdf>
188.	Meyers Betragt: over de
_______________________________________
              Spor til, at der den Tid var nogen av dem 
              udi Slottet eller Fæstningen, hvorfor det 
              heller ikke kunde komme av deres Overta-
              lelse; Men den brave og Berømmelige 
              Cicignon efterlevede paa det allernøyeste 
              sin Konges Ordre og den ham givne In-
              strux, hvilket var baade en fuldkommen 
              Neutralitet og tillige en sikker Beskiær-
             melse for alle dem som søgte Til-
             flukt paa hans Havne og Strømme.
                  Han siget at de med deres Skibe 
              maate giøre det beste, men han til-
              staar dog, at da de Norske fra Fæst-
              ningen begyndte at Kanonere, bleve de 
              Engelske temmelig bestyrtzede. Han 
             siger fremdeeles, at da de ikke vare 
             stærke paa Skibene, gik mange Knipler (stangskudd) 
             og Kugler igiennom, uden at giøre stor 
             Skade: Dersom nu dette er rigtig, da 
             bliver Spørsmaalet, hvorledes de kunde
             avgive Folk til Fæstningen, som han
                                   Engel: Anfald paa Bergen            189.
              _________________________________________
              urigtig melder? Han har foren sagt, at 
              en Mængde tappre Borgere kom dem til 
              hielp; Jeg har viist hvori dette bestod; 
              Og naar man lægger hertil selve Guarnison, 
              da meener jeg at Fæstningen var tilstæk-
              kelig nok besat uden hielp av Hollænderne 
              der havde alle deres Folk nødig.        Det
              var og et Spørsmaal: om den habile 
              og fornuftige Cicignon ville tillade at 
              Fremmede udi saa delicate Omstændig-
             heder skulle komme ind udi Fæstnin-
             gen? Hr Gilbertsen beretter Os, at 
             ligesom denne brave Mand fra begyn-
             delsen viiste den nøiagtigste Neutrali-
             tet, saa giorde han og til Enden; Thi
             saasnart som de Engelske holdt op med 
             deres Fiendtlighed og søgte deres retirade (retrett) ,
             forbød han strax fra Fæstningen at 
             skyde fleere Skud paa dem, da han holdt
             for at det var nok med, at han havde 
             drevet dem tilbage, og at han altsaa

<s 109 i pdf>
190.	                              Meyers Betragt: over de
______________________________________
              Ikke videre ville beskadige dem, Thi han 
              ville ikke længere viise nogen Fiendtlighed, 
              mod de i den Tid de Engelske viiste sig Fiend-
              lige.

                  At Walter Schultzen giør for lidet 
              av de Norskes Beskiærmelse, og forme-
              get av Hollænderne, derudi røber han 
              deels en Uagtsomhed, efterdi han paa ad-
              skillige Stæder modsiger sig selv: deels en 
              alt for stor Partiskhed, efterdi man der-
              av alt for tydelig kan see udi hvis Tie-
              neste han haver staaed; Og endelig 
              en besynderlig Utaknemmelighed; thi 
              derved viiste han at han skiønnede 
              lidet paa Velgierninger: Paa hvil-
              ket Stæd ville de vel have fundet slig 
              Kiærlighed og trofast Beskiærmelse 
              som de her fandt, hvor Indbyggerne ei 
              alleene exponerede deres Velfærd, men 
              vovede endog Liv og Blod for de Neder-
              lænderes Beskyttelse?

                                   Engel: Anfald paa Bergen           191.
              ________________________________________
              Hvad han melder om den Skræk og for-
              virrelse som de Engelskes Anfald foraar-
              sagede hos Indbyggerne, da var det vel 
              ikke at undres over, deels fordi Staden 
              derved stod fare for en ulykkelig Ilde-
              vaade som i saadanne Tilfælde lette-
              lig kunde reise sig og deels for den slet-
              te Forfatning de Nederlandske vare i 
              til at avværge et fiendlig Anfald, hvil-
              ket Schultzen selv tilstaar;        Men 
              midt i alt dette, og uagtet Indbygger-
              ne kunde med føye have været fortræ-
              delige og fortrydelige (ergerlige) over, at de for
              Fremmedes skyld, skulle være udsatte
              for alt dette, seer man dog at Borger-
              skabets 8 Compagnier foruden de 2 
              Contorske Compagnier, haver grebet til 
              Gevær, at de haver forstærket Besæt-
              ingen udi Fæstningen, ladet sig bru-
              ge som Constabler ved Kanonerne, og 

<s 110 i pdf>
192,                Meyers betragt: over de
_______________________________________
              Besadt alle Poster udi Staden.      At 
             disse joe haver været paa de beste og for-
             deelagtigste Stæder, er ikke at tvile 
             paa; thi de haver gandske vist været  
             anordnede og anviiste av den ferme (dygtige) og 
             habile Cicignon som den der selv inquire-
             rede dem. Og hvorledes kan da Schultzen 
             sige at Staden blev ligesom givet de 
             Engelske til Pris? Maaske han mee-
             ner den Gang som han beretter, at der 
             var endeel engelske Matroser og Sol-
             dater i Land og udøsede Skiændsord og
             Trudsler imod de Nederlandske, men 
             dette var førend de Engelske begyndte 
             at yppe noget Fiendligt, da der i alle-
             ting maatte viises en fuldkommen Neu-
             tralitet paa alle Sider; Og da maatte 
             de Engelske nødvendig have samme Frie-
             hed som de Nederlændere, nemlig at lø-
             be fra et Værtshuus i et Andet, som 
             han melder at de Engelske giorde, hvilket 

                                   Engel: Anfald paa Bergen          193.
              ________________________________________
              han og har sagt om sine landsmænd: Og 
              hvad de imod deres Contraparter udtalte 
              Skiænds og Trudsels Ord angaar, da var 
              det hverken Øvrighedens eller Commendan-
              tens Sag at befatte sig med deres 
              Mundhuggerie.

                        Sælsomt nok er det som Schultzen 
              foregiver, at de Nederlændere, efterat 
              Fæstningen og de derunder henhørende 
              Skandser havde tvunget de Engelske til 
              at tage Flugten, skulle have leveret 
              30 Kanoner til at besætte Batterierne 
              med; Det viiste sig tydelig i Slaget 
              at de Norske havde Kanoner nok. 
                  Men han siger selv, under 11 Augusti 
              at de havde ikke meere end 7 til 8 beqvem-
              me Skibe der var istand til at byde 
              Fienden Spidsen m: v: og disse vare end-
              nu oven ikøbet forsynede med faae Ka-
              noner: Hvorledes kunde de da have

<s 111 i pdf>
194.	Meyers Betragt: over de Eng: Anf: p: Berg:
______________________________________________
              30 kanoner tilovers at levere til Fæstningen? 
                   Ja som berettes under 13 dito, at deres 
              Admiral sendte Breve til Holland, hvori 
              han blandt andet forlangede at maatte 
              blive tilsendt alle fornøden Krigs Mate-
              rialer.

                     Meere synes mig herom at være ufor-
                     nøden, da jeg troer at det kan være 
                     nok med det anførte, uden at udbre-
                     de mig videre, naar man i det øvri-
                     ge holder Hr Gilbertsens Efterretning 
                     imod Schultzens, i Sammenligning med Edvard-
                     sen og den Tydske Relation.

              Bergen                                       Meyer
                 den 6te October A:1774.           

                                    Tillæg                               195.
                 __________________________________

                                    Tillæg

              Angaaende denne vigtige Tidragelighed, 
              maae jeg endnu anføre en Hollandsk 
              Sølv Medallie som i den anledning er 
              udkommet; Paa den ene Side sees 
              endeel av Bergens Bye samt Fæstnin-
              gen udi Prospect, tilligemed den engel-
              ske Flode og de Hollandske Skibe, om-
              trent paa samme Maade /: skiønt ikke 
              saa udførligt ;/som Schultzens Kober-
              stykke forestiller denne Træfning. Paa 
             den anden Side findes følgende Hollandske

<s 112 i pdf>
              196.                 Tillæg           
               ____________________________________________
               Opskrivt:

                                     Op de roof zugt van
                                      Carel de Tweede
                           vorgefallen den 10 August 1665
                                  voor Bergen in Noorweegen
                                          x x x x x

                   Dus wort Brittanjes Trotz gestuyt, 
                   Die zelfs by Vriendt vaert op Vrybuyt
                   En tergt de Noortsche Wallen.
                   Hy Schackt Vorst Fridrichs haven recht, 
                   Dog Krygt syn Loon door boegen plecht 
                   van Neerlandts Donder ballen,

              Hvilket jeg meener at kan gives i det Dan-
              ske omtrent saaledes:

                   ” Paa Carl den Andens Rovs Togt, fore-
                   ”falden den 10 Augusti 1665 for Ber-
                   ”gen udi Norge.

                                   Tillæg                            197.
              _________________________________
                   ” Saa blev Brittanjes Trods sadt Grænd-
                   ”ser. Den som selv hos Venner foer 
                   ”paa Fribytterie, og anfaldt de Norske 
                   ”Lande: Ham krænkede Kong Friderichs   
                   ” Havne Ret, men faar sin Løn av de 
                     ”Nederlandske Torden Kugler.

              For saavidt denne Opskrivt melder, at 
             de Engelske ved dette Anfald fik deres 
             Løn av de Nederlandske kanoner, vil jeg
            alleene giøre Anviisning til det foregaaen-
            de, hvorav det tydelig vil erfares hvad 
            der havde været med de Nederlændere at 
            giøre, dersom de ikke havde nydt de Nor-
            skes Beskiærmelse og Beskyttelse: Det
            vil og tillige derav erfares, at de Norskes 
            Kanoner giorde den beste og kraftigste 
            Virkning, efterat alle deres vanlige og 
             mindelige Erindringer av de Engelske 
             i forveyen vare blevne foragtede. 

<s 113 i pdf>
198.	Tillæg
_______________________________________
            I det øvrige maae jeg ved Opskriften av 
           forbemeldte Medallie giøre denne Erindring, 
           at Udrykkene derudi, ihenseende til Kong 
           Carl den Anden, synes at være ligesaa haar-
           de som Hollandske.

                                             #          #

                                                  #

                   De faae Beviiser som vi endnu har 
              udi Bergen havn tilbage av den Engelske 
              Flodes Angreb, bestaar udi en Kugle 
              som er indskudt udi Slotts Taarnet 
              paa den vestre Side: Item (ytterligere) En udi 
              Domkirke Taarnet paa den Nordvestre 
              Side, saavel som og En udi den Kielder 
              paa Korskirke Alminding, der tilhører 
              et Huus som kaldes Ravnskilden. Før 
              Branden 1756 fandtes der ligeledes paa 
             da værende Toldbod som var opbyg-

                                   Tillæg                            199.
              __________________________________
             ged av Tømmer, selvsamme Beviis, da 
             tvende Tolvpundings Kugler og En Lænke
             eller Stok Kugle var gaaed der igien-
             nom av de Engelskes, Og var der end-
             nu til en Erindring derom, anbragt
             udvendig paa Væggen en form eller 
             efterlignelse av disse Kugler som vare
             forgyldte. Den som staar udi Dom-
             kirke Taarnet har ligeledes været for-
             gyldt og Aarstallet 1665, var derhos at
             see, men ved de adskillige reparationer 
             som Taarnet siden den Tid haver havt, 
             er der for nærværende Tid ikke meere 
             at see ved Kuglen.

                  Ifald jeg vilde opholde meg med Tradi-
             tioner, da kunde jeg anføre adskilligt om 
             denne Tildragelighed, og i sær om de Engel-
             skes forvorpne (fordervede)  Bue Skudde av deres Ka-
             noner, da der fortælles at mange

<s 114 i pdf>
200.	                              Tillæg
_______________________________________
           Av deres Kugler faldt i det Lille Lunggaards 
           Vand, og nogle ved Lunggaarden hvorved 
           En Bonde og En Pige bleve dræbte; men 
           Saadant vil jeg forbiegaae, uden at mel-
           de videre, efterdi det tildeels er bleven 
           sagt av Edvardsen.

                Bergen                         Meyer
            Den 6. Octobr A: 1774                                  

                                           #

A:1665. Førend jeg sluttede min herforan indfør-
             te Samlinger og Betragtninger, tog jeg 
             i betænkning at melde noget om det som 
             findes om denne Tildragelighed udi Biskop 
             Burnets Historie, men da jeg siden nærmere 
            overveyede det, fandt jeg dog fornøden, gand-
            ske kortelig at berøre samme.       Aarsagen 
            hvorfor jeg tog i betragtning at melde noget

                                   Tillæg                            201.
            __________________________________
           derom, var deels hans ublue og fornærme-  A:1665.
           lige Udtrykke, og deels hans aabenbare og 
           haandgribelige Misbegreb (misforståelse): det første 
           syntes mig bedre  at være bleven begravet 
           med baade Burnet selv og hans Dristighed; 
             Og det sidste tænkte jeg at overlade til 
           de Retsindiges og Kyndiges Omdømme.

                 Han har, iblandt de mange Skrifter 
           han haver ladet udgaae, ogsaa forfattet 
           en Historie over det som han selv haver 
            oplevet, hvilket efter hans død er udkom-
            met udi 2 Bind in Folio; Men det som 
            jeg har benyttet mig av, er en Tydsk 
            Oversættelse under den Titel:

             ” Bishof Burnets Geshcihte dir er selbst 
             ”erlebet hat. Erster band, aus 
             ”dem Engländishen übersetzet von Mat-
             ”theson: Hamburg und Leipzig 1724. 
             ” (?)dem Zweiter Band, Hamburg 1735.  
           Det som i henseende til denne Tildragelighed 
 
<s 115 i pdf>
202.	                              Tillæg
________________________________________
A:1665. er anført, findes udi 1 Bind paa 249, 250, 
              251 og 252 Side. Der behøves kun maade-
              lig eftertanke til at opdage hans Urigtig-
              heder; thi naar man ligner hans Forberee-
              delse paa den 249 Side, imod det paafølgen-
              de, bliver det snart kiendelig. At giø-
              re vidtløftige Anmerkninger derover 
              ville blive ligesaameget ufornøden som 
              uden for mit Forsæt: Man holde kun 
              det foregaaende av mine Samlinger og 
              Betragtninger imod hans Efterretninger, 
              da vil hans Avvigelser og Urigtigheder nok 
              yttre sig. Han siger Side 250, at han 
              vil meddeele en besynderlig Efterretning 
              om denne Tildragelighed, efter et Manu-
              script som Ridder Talbot der var engelsk 
              gesandt ved det Danske Hof, haver forfat-
              tet: Det er en virkelig Oprigtighed av 
              Biskopen at han nævner sin Author, men

                                   Tillæg                            203.
             __________________________________
             man kan dog uden fornærmelse sige, at     A:1665.
             ligesaa urigtig, ugrundet og partisk 
             som den Eene haver skrevet for, har og 
             den Anden skrevet efter, og det uden vi-
             dere Prøvelse eller Undersøgelse. Den 
             Omtale som opdigtes at skulle have
             været holdt imellom Kong Friderich den
             Tredie og Talbot, er saa ilde geraadet (åpenbart) 
             for forfatteren, at det maatte ansees 
             som et unyttigt Arbeide, om man 
             vilde paatage at viise Urimelighe-
             den derav. Tildrageligheden udi 
             sin heele Sammenhæng og Følge overty-
             der alle Skumlere (baktalere). Til Talbots for-
             meente Lykke, hitter han paa det Ind-
             fald at foregive, at de Danske Mini-
             stre fik Befaling at avgiøre Sagen mundt-
             lig med Talbot, men ikke at forfatte 
             noget derom skriftlig. Dersom saa-

<s 116 i pdf>
204.	                              Tillæg
_______________________________________
A:1665. dant skulle gielde som Beviis, kunde man 
              gierne ophitte en Samtale der kunde giøre 
              Talbot til en Daare, ja det som endnu kun-
              de blive værre. Er det vel paa slig Maa-
              de at Konger slutter Tractater og Avhandlin-
              ger udi en saa vigtig og betydelig Sag som 
              denne, hvor de visse Følger maatte blive 
              en aabenbare Krig med de Foreenede Neder-
              lande og deres Allierede: Og hvad Sikkerhed 
              havde da Danmark havt hos England? 
              Men overalt, hvorledes ligner dette den ypper-
              lige og retsindige Kong Friderich den Tre-
             dies Indsigter og Tænkemaade samt Carac-
             tere?

                   Umiddelbar derpaa siger Burnet, at før-
              end Julii Maaned var tilende, kom der Ti-
              dende at de Ruyter var med den Ostindi-
              ske Flode ankommen paa de Norske Kyster, 
              og at han kort derefter løb ind til Bergen. 
              Her har Burnet atter forløbet sig; thi

                                   Tillæg                            205.
              ________________________________
              Ruyter var ikke med den Ostindiske          A:1665.
              Flode, men han tilligemed Tromp skulle 
              med den Nederlandske Krigsflode giøre de 
              Engelske en Diversion under de Skotske Ku-
              ster, men løb ikke ud fra Holland førend 
              den 17 Augusti, og forlod de Skotske Kyster 
              den 27 i samme Maaned. Den 30 udi denne 
              Maaned kom 3 av disse Skibe til Bergen 
              For at convoyere den Ostindiske Retour Flo-
              de, og de øvrige Kiøbmands Skibe til den 
              Nederlandske Krigsflode, da de omsider 
              den 6 September conjungerede (forente) sig med Ruy-
              ter og Tromp. Dette har Walter Schul-
              tzen tydelig beskrevet.

                    At Talbot kunde have havt saadan In-
              strux fra sit Hof der angik denne Mate-
              rie, det er ikke at tvile paa, efterdi de 
             engelske Skribentere derudi saa smukt 
             stemmer overens: At og Talbot for

<s 117 i pdf>
  206.                              Tillæg
_______________________________________
A:1665.    at fyldestgiøre samme, kan have giordt en
                 eller anden Ophævelse ved det danske Hof, 
                 er ikke utroligt; men da saadant er vor-
                 den avslaget, har han siden været dristig 
                 nok til at ophitte den Fabel som Burnet 
                 meddeeler Verden. Talbot kiendte det 
                 engelske Hofs Sind og tænkemaade, hvorfor 
                 han og har ladet sig bruge til at sammen-
                 smede slikt uselt Snak for at viise sin 
                 Nidkierhed, i hvor slæt og ildegrundet (slemt) det end 
                 var; Og da han formedelst (på grunn av) sin egen ufor-
                 svarlige Uforsigtighed havde bragt seg ind udi 
                 en Labyrint, maatte han søge at udvikle 
                 sig derav, i hvad det end skulle koste.

                         Hvorledes Oversætteren Mattheson har 
                 enseed dette Burnets Historiske Arbeide, 
                 det viiser deels hans Dedication til det
                 Andet Bind, og deels hans Anmerkninger 
                 udi samme Bind, hvor han paa den 233

                                   Tillæg                            207.
                 ________________________________
                Side melder:                                            A:1665.
                  ” det har ofte været et Anstøt for 
                  ” Oversætteren, naar Forfatteren
                  ” /:Burnet:/ hist og her haver skrevet 
                  ” noget dristigt om høye Potentater: 
                  ” Og kan han oprigtig forsikre, at han 
                  ” derudi ikke tager den ringeste Deel, 
                  ” men har beflittet sig paa, at give 
                  ” mange haande Udtrykke meere 
                  ”milde end de lyder i det Engel-
                 ” ske.

              Paa den 576 Side hvor Burnet melder 
              om en Allarm udi Hamborg, som efter 
              hans Beretning viste sig av en Luthersk 
              Prest udi Aaret 1707, siger han blandt 
              andet, at da det var en bekiendt Sag, 
              at Kongen av Danmark for mange Aar 
              siden havde havt et Øye paa Staden, be-
              frygtede de nærboende Fyrster, at han

<s 118 i pdf>
208.	Tillæg 
_______________________________________
A:1665. lettelig kunde drage sig en Fordeel til, av 
              denne Utrolighed; eller og at den svageste 
              Deel heller kunde underkaste sig hans 
              Magt, end stille seg blot for deres Mod-
              standeres Hævn; derfor sendte Kongerne 
              av Sverrige og Preusen samt det Brunsvig-
              ske Huus deres Folk derhos for at beford-
              re Roligheden i Staden m: v:

                  Herved giør Mattheson saadan An
              merkning:

                ” Denne meget summariske Beretning kun-
                ”de nok endnu gaae an, naar historie-
                ”skriveren ikkun havde sagt at det var 
                ”en Keyserlig Commision, og at Kreds-
                ” tropperne ikke giorde det av egen 
                ”Drift. Danmark kunde han gierne 
                ”have ladet være udenfore; Man seer 
                ” herav hvor vandskeligt det er paa saa-

                                   Tillæg                            209.
               _________________________________
                 ” dan Maade at melde noget grundigt      A:1665.
                 ”om fraværende Ting, naar det kom-
                 ”mer dem for Øyene som er paa Stæ-
                 ”det nærværende og veed bedre beskeed 
                 ”derom. 

              Dersom man vil giøre Anvendelsen herav 
              paa det som Burnet, angaaende denne
             Tildragelighed haver meldet, kan udfal-
             det aldrig blive til hans Ære. Han haver 
             deels paa en ligesaa fræk som ugrundet 
              Maade skrevet om En av de fortreffelig-
             ste Konger der paa den Tid regierede i 
             Norden, deels og efter Talbots Manu-
             script som ham var falden i hænderne, 
             meddeelt en Historisk Relation, uden at
             undersøge sammenhængen og Sagens sande 
             beskaffenhed; Og hvor latterligt det end 
             falder i Øyene paa dem som veed bedre 
             beskeed derom, saa er og bliver det dog

<s 119 i pdf>
210.	                              Tillæg 
________________________________________
A:1665. Et uheldigt Foster der i saa lang Tid ha-
              ver været født og ernæred av Vankundighed 
              Misbegreb og Fordomme.
              Burnet melder 250 Side at Talbot sendte Greven 
              av Sandwich et eget Fartøy med denne Tidende,
              /: NB denne Tidende skulle vel være om den opdigtede
             Tractat :/ men han siiger fremdeles, at dette Far-
             tøy faldt Hollenderne i Hænde og blev opbragt til
             Holland. Dette bliver altsaa et nyt Beviis 
             imod Burnet selv, og Andre Skumlere (Baksnakkere); thi derav 
             maatte dog Hollænderne faae Efterretning om det 
             som var paa Tapetet imod dem, ifald der havde 
             været det allerminste av saadant som de En-
             gelske siden haver opdigtet, men da de derav 
             haver seed Sagens heele sammenhæng, og at Tøyet
             alleene var opspunden av en Gilbert Talbot, 
             uden at det Danske Hof derudi havde ringeste 
             Deel, seer man og at Hollænderne i dette Til-
             felde haver været gandske roelige og ubekym-
             rede, og at en fuldkommen Tillid og Fortrolighed 
             haver hersket hos dem til Kong Friderich den Tredie,

                                   Tillæg                                    211.
              ____________________________________
              hvilket endog ydermeere (ytterligere) blev bestyrket, ved
             den, kort Tid derpaa fulgte Alliance Tractat 
             i mellom Danmark og de Forenede Nederlande; 
             Ja det sees endog ydermeere av General von 
             Ahlefelts og Commendant Cicignons Op-
             førsel imod den Hollandske Retour Flode 
             længe efter den 12 Augusti da de Engelske 
             giorde Angrebet; Thi den allerstørste 
             Tillid og Fortrolighed herskede hos dem til
             allersidste Time da de forlode Bergen 
             den 3 September.

                 Fremdeeles heder det hos Burnet 250-251.
             Side, at Kongen av Danmark havde tillagt 
             Stadholderen i Norge og Commendanten udi 
             Bergen Befaling at anvende alle Rimelige 
             Midler til at opholde Hollænderne noget 
             indtil de, om et par Dage kunde faae 
             nærmere Forholds Ordre: men han siger 
             umiddelbar derpaa, at Talbot ved denne 
             Leilighed sendte Breve til de Commenderende 
             for de engelske Fregatter, hvis indhold

<s 120 i pdf>
212.	                              Tillæg
_______________________________________
A:1665. var, at de skulle ikkun (bare) angribe Hollænder-
              ne i Havnen, og ikke agte om de Danske vil-
              le forbyde det; men ubemeldet at det før-
              ste Modsiger det sidste, og at Talbot ifald 
              han haver været fornuftig og redelig, aldrig 
              burde have raadet  til noget Angreb, førend 
              den opdigtede nærmere Forholds Ordre var 
              ankommen til Commendanten, saa viiser 
             den hele Sammenhæng hos Burnet, fra 
             først til sidst naar man prøver det eene 
             imod det andet, at alt dette Snak er op-
             smurt i Eftertiden, deels for at sætte 
             en Sminke paa Talbots uforsvarlige  Op-
             førsel, og deels for at besmykke den engel-
             ske Flodes formastelige Anfald paa et 
             Neutral Stæd. Burnet tilstaar ud-
             trykkelig /: 249 Side :/ at Sandwich var udsendt 
             Nord ad  med en stor Deel av Floden for at 
             passe paa de Ostindiske Skibe, men, siger 
             han, man holdt ham alt for Efterladen,

                                   Tillæg                            213.
             __________________________________
             thi før man veedste derav, løb de ind til     A:1665
             Bergen: Han siger yddermere, at dersom 
             han vilde have forfulgt dem hastig, da havde 
             han med Magt kundet erobre baade Havnen og 
             alle skibe.
             Herav bliver det da unæktelig, at de En-
             gelske, længe førend enten deres opspundne 
             Tøy eller deres opdigtede Tractat mod Kon-
             gen av Danmark blev paatænkt, havde 
             foresat sig at angribe baade Bergen og 
             de i Havnen værende Skibe paa en Voldsom
             Maade; og at Sandwich kom i Unaade udi 
             England fordi han ikke var dristig og For-
             voven nok til at fulføre saadant For-
             sæt; Ja man seer av det paafølgende 
             hos Burnet, at endog Hertugen av Yorck 
             var mistænkt udi England, fordi dette 
            Foretagende gik Overstyr: Og hvorledes 
            kunde da Kong Friderich beblandes med det 
            som saa længe forud var besluttet og av-
           giort udi England?

<s 121 i pdf>
            214.                   Tillæg
_______________________________________
A:1665.     Burnet foregiver 251-252 Side, at Commen-
            danten neste Dagen efter Angrebet fik sine 
            Ordres, og lod derfor hente Clifford til sig og 
            foreviisede ham samme; Men hvor urigtig og 
            ugrundet saadant er, det giver alle Omstæn-
            digheder tilkiende. Om Clifford var med 
            paa den engelske Flode som giorde Angrebet 
            paa Bergen eller ikke , kan jeg ei sige, men
            Hr Gilbertsen vidner udi sin Historiske Re-
            lation om denne Tildragelighed, at Dagen 
            efter Angrebet skeede, og imedens de Engelske 
            endnu laae ved Strømsnæs 1/4 Miil fra 
            Bergen, kom en Lieutenant til Commendan-
           ten med et Brev fra Admiral Tiddeman, 
           hvilket i General Ahlefelts nærværelse  blev 
           aabnet, og hvis indhold var, at han beklagede 
           sig over den Skade han var bleven tilføyed 
           av Fæstningen og Skandserne, unskyldende 
           sig med, at han ikke tænkte at tilføye Staden 
           nogen Skade, men alleene søgte at bemægtige
           sig Hollænderne som laae i Havnen: hvorhos

                                   Tillæg                            215.
              _________________________________
              han truede med at ville komme tilbage 
              igien for at hævne sig: Dette blev av 
              Cicignon saaledes besvaret, at de Engelske 
              maatte tilskrive sig selv som Aarsage til 
              all den Skade de havde taget, efterdi da 
              tvertimod Advarsel og Forbud havde anfal-
              det dette Neutrale Stæd, ligesom det havde 
              været Fiendtlig, hvorfor han og var tvun-
              gen til at bruge Magten for at drive dem 
              tilbage: Han ville dernest føre Admiralen 
              til Gemytte, at ligesom han forhen havde
              advaret ham at tage sig i agt, saa skeer 
              det endnu; Thi dersom de opfylder deres 
              Trudsler, vilde han endnu begiægne (møte) dem 
              haardere end denne Gang da han ikkun gik 
              Defensive til Værke; Hvorpaa Lieutenan-
              ten fore tilbage, og strax derpaa retirere-
              de den engelske Flode sig længere bort. 
              Herudi stemmer ogsaa Schultzen over-
              eens.
                 Burnet siger ydermeere 252 Side, at Com-

<s 122 i pdf>
216.	Tillæg 
________________________________________
A:1665. mendanten samme Tid skulle have sagt til 
              Clifford, at dersom de ikkun ville lade 6 Fre-
              gatter blive for Havnen, ville han forbin-
              de sig til at Hollænderne imidlertid ikke 
              skulle komme ud. Men dette er en aaben-
              bar Urigtighed; Thi Schultzen vidner, at 
              de Engelske endnu den 16 Augusti tilsendte 
              Commendanten et Brev og ansøgte om Tilla-
              delse med 3 a 4 Skibe at komme paa Ber-
               gens Reed for at opfiske deres avkappede
               Ankere og for at faa Forfriskning og Læg-
               emidler for deres Saarede, men at denne 
               Ansøgning med største Ret og billighed blev
              dem avslagen, efterdi de aabenbare havde 
              viist deres Fiendtlige Foretagende imod 
              Bergen. Hvorpaa de endnu den paaføl-
              gende 17 Augusti sendte et andet Brev til 
              Cicignon, og derudi loed yttre sig med nye 
              Trudsler om at ville komme tilbage med 
              større Magt, og enten borttage den Holland-
              ske Retour Flode i Trods for dem, alle

                                   Tillæg                            217.
              ________________________________ 
             i det mindste stikke Bergen i Brand;        A: 1665.
             Men fik derpaa til Svar dette kiække 
             Svar: at de kunde komme med deres 
             heele Søemagt, efterdi de Bergenske vare 
             resolvered at modtage dem saaledes, at 
             de ikke skulle komme oftere.
                  Enhver fornuftig kan da herav skiøn-
             ne hvor urimelig og ugrundet Burnets 
             Historiske Beretning om denne Tildra-
             gelighed er.       Jeg anseer det ufornø-
             den at være meere udførlig herom, 
             efterdi jeg er forsikret paa. At enhver
             som holder det eene imod det andet, 
             vil blive overbeviiste om Burnets 
             grove Feiltagelser herudi.

              Bergen                           Meyer
              den 6. October A. 1774.